2 
Karl Hedbom. 
alt, hvad jag borde tänka om främlingen vid mina fötter v 
som för öfrigt nästan tycktes bemöda sig att skvallra om 
sin härkomst. Hvilket barn som hälst, som en gång sett 
G. conopsea och albida, , skulle genast hafva sagt, att här 
förelåg en den aldra vackraste och påtagligaste mellan¬ 
form mellan dessa båda växter. 
Sedan jag nu varsamt uppgräft min hybrid, place¬ 
rade jag den mellan ett af de båda G. albida- stånden och 
ett individ af G. conopsea, hvarpå jag lät den från tå 
till topp undergå en jämförande mönstring. Den äldre 
stjälkknölen var som hos G. albida delad till basen, den. 
yngre handklufven som hos G. conopsea. Från stjälk- 
knölarnes bas till axets topp mätte växten en höjd af 19 
cm., och stjälken uppbar 5 örtblad. Det nedersta af dessa 
var försedt med kort udd, egde en längd af 3 cm en 
bredd af 1 cm, och skiljde sig i intet afseende från mot¬ 
svarande blad hos en vanlig G. albida. Dess närmaste 
granne var 5 cm långt, på sin höjd 1 cm bredt och på¬ 
minte genom sin långsträckta form rätt lifligt om andra 
bladet nedifrån hos G. conopsea. De tre därpå följande 
örtbladen voro till storleken tämligen obetydliga och vi¬ 
sade intet egendomligt. 
Axet, nära 4 cm långt, var cylindriskt som hos G. 
conopsea , tätblommigt som hos G. albida , men saknade 
helt och hållet den ensidighet, som utmärker axet hos 
sist nämda art. Skärmbladen härstammade från G. al- 
bida. Blommorna, af hvilka nästan alla voro friska och 
fullt utslagna, kunde med skäl kallas täcka. Till färgen 
gula med den tydligaste anstrykning af röd t, afveko de i 
storlek föga från G. albidas , men voro alla i motsats mot 
denna arts fullt öppna med yttre kransens nedre blad ut¬ 
spärrade. De hade läppen, hvilken var lika lång som 
bred, betydligt djupare klufven än den är hos G. conopsea, 
men vinklarne mellan de ungefär lika stora flikarne voro 
vida mindre spetsiga än hos G. albida. Sporren var kor¬ 
tare än G. conopseas , betydligt längre än G. albidas och 
