Bidrag till Knoppfjällens anatomi etc. 
18 
vändt den väfnadsindelning, som han i det föregående 
uppvisat vara den med naturen mest öfverensstämmande. 
Det gäller ej längre, huruvida den Sachsska indelningen 
bör föredragas de Barys, utan om de Barys uppfattning 
af kärlknippets omfång är berättigad. 
Frågan om väfnadsarterna är i det föregående afgjord. 
Sedan alltså Prof. Areschoug motiverat den Saehsska in¬ 
delningen utaf väfnadsarterna och påvisat onaturligheten 
och inkonseqvenserna i de Barys, torde han vara i sin 
fulla rätt, då han vid framställningen följer den Sachsska. 
Hvarom strida Prof. A. och deBary? Det är öfver måttan 
förunderligt, att förf. kunnat läsa Prof. Areschougs redo¬ 
görelse för och kritik utaf de Barys väfnadsarter och lik¬ 
väl föreställa sig, det Prof. A. å 23 sidan skulle säga, att 
d. B. antager den Sachsska väfnadsind einingen. Jag skall 
icke här ingå uppå den frågan, om en förf., som antager 
begreppet kärlknippe, kan undvara begreppet grundväfnad. 
Jag endast påpekar, att förf. måst använda det vid sina 
beskrifningar. Det är i hög grad betecknande för förf:s 
stridssätt, att han skjuter undan saken och hänger upp 
sig på ett ord. Då de Bary antager begreppet kärlknippe 
men gifver det en annan begränsning än Sachs och de 
äldre anatomerna, har han otvifvelaktigt gifvit detta en 
”konventionell” men alldeles icke någon berättigad omfatt¬ 
ning. Det är denna — visserligen med de Barys artifi¬ 
ciella och konventionella väfnadsskema sammanhängande 
— onaturliga och af inga skäl stödda uppfattning utaf 
kärlknippet, mot hvilket Prof. A. här vänder sig. Detta har 
också förf. slutligen insett men försvarar d. B. dermed, 
att förf. säger honom medgifva, att hårdbastet ofta beled¬ 
sagar knippet. Här har förf., sin stridskonst trogen, gjort 
ett ordbyte för att komma ifrån saken, och anför intet gil¬ 
tigt eller ogiltigt skäl mot Prof. A:s fullständigt afgörande 
bevis för hårdbastets och ”mestomets” samhörighet. De 
utvecklas nemligen ur samma prokambiumanlag. Gäller 
icke denna grund, så höra ej heller det primära vedpa- 
