Literaturöfversigt. 
21 
en krypande grenig rotstock, som ioke passar in i någon 
af de 20 af Warming i Alm. bot. uppstälda typerna) ; från 
denna utgå 10—30, 3—9 decim, långa, bågformigt upp¬ 
stigande hvithåriga greniga stjelkar, hvarigenom växten 
får ett busklikt utseende. Blomgrenar talrika; de nedre 
nå icke öfver stjelken. Stipler lance ttlikt jemnbreda. Blad 
9—12-pariga, mindre än hos A. frigidus , håriga. Foder- 
tänder långa. Baljor 25 mm. långa, mycket uppblåsta, 
från sidan sedda n. halfcirkelformiga eller lialfmånformiga, 
från ryggsidan tillspetsadt aflånga. Blommar i senare 
hälften af Juli. 
Denna art tillhör det växtgeografiska område, som 
Gkisebach kallat den östliga kontinentens skogsgebit, hvar- 
est den är funnen i de sydligare delarne af ryska Asien 
(ända till Amur) och i sydeuropas alper (Pyrenéerna, Dau¬ 
phiné, Schweiz, norra Italien, Tyrolen, Salzburg, Kärn- 
then, Ungern, Galizien och Siebenbürgen). I Sverge är 
denna art funnen på Byberget (omkr. 300 m. öfver hafvet) 
i omkr. 250—300 buskar, samt på Smalmyrberget och 
Knösberget, alla i Hafverö socken i Medelpad, hvarest den 
kallas Smäll vedel. — (Hornemanns uppgift, att Vahl trott 
sig funnit denna art vid Porsangerfjorden i Norge, har re¬ 
dan blifvit betviflad af H:n sjelf). 
Pringsheim,N. Ueber die primären Wirkungen 
des Lichtes auf die Vegetation. (Monatsb. d. Königl. 
Akad. d. Wissenseh. zu Berlin, juni 1881, sid. 50L 8:o. 1 pl.). 
I literaturöfversigten i Bot. Notis, för år 1879 finnes 
upptaget ett referat af en af Pringsheim utgifven uppsats : 
”Ueber das Chlorophyll.” I detta såväl som i ett par se¬ 
nare arbeten: ”Ueber das Hypochlorin,” ”Licht und Chlo¬ 
rophyllfunction” samt uti ”Kritik der bisherigen Grundlage 
der Assimilationstheorie der Pflanzen” har förf. framlagt 
sina från förut rådande afvikande åsigter om klorofyllets 
och ljusets förhållande till hvarandra eller öfverhufvud- 
taget ljusets förhållande till växtlifvet. Sålunda har han 
