24 
Literaturöf ver sigt. 
Den fotokemiska verksamheten hos ljuset sammanfaller 
med växtens förhållande till atmosferens syre och kolsyra: 
genom densamma förmedlas med säkerhet syre- och tro¬ 
ligen äfven kolsyreabsorptionen. Det s. k. mekaniskt ver¬ 
kande ljuset ingår uti det sistnämnda slaget af ljus, för 
så vida det ställes oberoende af ljusstrålarnes värmein¬ 
verkan och är ej annat än följder af gasabsorptionens och 
gasdiffusionens intensitetsförändringar och dessa stå ju i 
samband med det fotokemiska ljuset. J.n. 
Hult, It. Försök till analytisk behandling af 
växtformationerna. (Meddel, af Soc. p. Faun. et Flor. 
Fenn. 8 h., 1881, sid. 1—155 med 1 pl.). 
tiden blifvit mera vetenskapligt och utförligt bearbetadt. 
De, som härvid ha största förtjensten, äro Humboldt, Gri- 
sebach, v. Post (Bot. Not. 1842, 1844, samt i en brochyr 
med titel ”Försök till en systematisk uppställning af vext- 
ställena i mellersta Sverige”, Stockholm 1862), Kerner, 
Norrlin och Wainio (i synnerhet i hans arbete med den 
klingande titeln: Kasvistonsuhteista Pohjaissuomen ja Wen- 
äjänkarjalan rajaseuduilla). Forks uppgift i detta arbete 
är utredandet af de allmänna grunddragen uti växtfor¬ 
mationernas byggnad inom ett begränsadt område i norra 
delen af Finland. De fysiognomiska elementarbestånds- 
delarne af vegetationen äro vegetationsformerna. Dessa 
uppträda dels uti bestånd, dels som inblandning i be¬ 
stånden. De former, som på samma höjd öfver under¬ 
laget intaga största utrymmet, tillhöra samma skikt. 
Skiktens antal är i naturen begränsadt. Till sin samman¬ 
sättning äro bestånden antingen enkla eller blandade 
eller be stånd sgrupp er. Bestånden konstituera antingen 
enskiktiga eller flerskiktiga formationer. De bestånd, 
som bilda enskiktiga formationer, höra alla till något 
af de fyra lägsta skikten. Fläckvis vexlande växtsam¬ 
hällen, som hafva åtminstone en dominerande vegetations- 
