68 
K. P. Hägerström. 
I sjelfva floddalen var en tämligen rik vegetation; men 
trakten deromkring var mycket växtfattig ocli isynner¬ 
het det vester derom liggande fjället Nagerolka. 
Den 11 Augusti gjorde jag en tur till det vid nedre 
ändan af Tornejärvi 1 mil från Nagerijoki belägna fjäl¬ 
let Opisoive. 
9. Nagerijärvi (14 Aug.). Trakten är vild, ödslig 
och mycket växtfattig. Sjön är kransad af låga björkar, 
och inom detta område finnas kullar och dälder, hvil ka 
äro höljda af från omkringliggande fjäll nedförda stenblock. 
Vid Nagerijärvis strandj i vestlig riktning vidtaga 
sterila lågslätter, hufvudsakligen bevuxna af Empetrum 
och Rubus chamæmorus, som här hade små nästan mogna, 
men i följd af det regniga och kyliga vädret ej normalt 
utbildade frukter. Några mindre bäckar, som genomskuro 
området, voro omgifna af låga vide- och björkbuskar samt 
något frodigare örtvegetation. Genom en mycket stark 
stigning leda dessa lågslätter till en högslätt mellan de 
af snö delvis betäckta fjällen Birgni och Lopahti. Vege¬ 
tationen var på branterna ovanligt litet framskriden. 
Trollius, Bartsia, Viola biflora, Saussurea, Archangelica 
voro i knopp eller första blomning. Längre upp voro 
Ranunculus nivalis, Arabis alpina, Salix lanata i samma 
utvecklingsstadium. Högslätten utsträcker sig utefter 
fjället Barda i sydvestlig riktning ungefär 1 1 / 2 mil upp 
mot fjället Kolkok. Den består af små sjöar, djupa my¬ 
rar, större och mindre sandkullar, täckta af kantiga sten¬ 
block samt mörka, all vegetation saknande fält. I de få 
bäcksänkningarna förekommo Ranunculus nivalis, Alsine 
biflora, Sibbaldia, Hieracium alpinum m. fl. samt vid en li¬ 
ten sjö Carex * saxatilis i mängd; men för öfrigt karak¬ 
teriserades högslättens vegetation af Hierochloa alpina, 
lågväxt Juncus trifidus samt högst dvergartade Betula 
nana, Empetrum, Salix herbacea och polaris. 
Närmare Rautosjärvi, på andra sidan fjället Kolkok, 
äro naturförhållandena helt annorlunda. Små vackra 
