Bidrag till Torne Lappmarks och 01'otens Flora. 
89 
om strå med en mera styft upprätt form 4) hcematolepis 
”ungefår Drejers”. Den eger ej den minsta likhet med 
den form, som hos oss utdelats under namn af C. hæma- 
tolepis Drej. från vestkusten. Ofvergångar mellan 3) och 
4) förefunnos. 5) och 6) likna ”former samlade af Schleg. 
och Arn. vid Bodö” etc. se Hartmans fl. ed. 11 p. 465. 
Bland föregående. Från C. subspathacea (Wormskj) skil¬ 
jas de lätt hland annat på den gröna till blågröna fär¬ 
gen. 7) Bergvik, bland föregående. Hit föras flere for¬ 
mer, hvilka närma sig och bilda ofvergångar till C. jun- 
cella, cæspitosa, ja, rigida. 8) ”En utomordentlig grann 
form af mig aldrig förr sedd. Måste väl föras till salina 
såsom en form härmande rigida. Man kunde också vara 
frestad att anse den för hybrid mellan dessa”. S. Almqv. 
Fagernäs, på gräsmatta mellan klippor ett stycke från 
hafsstranden. 
C. aquatilis Wg. Om denna säger Fristedt: ”Ingen 
af underarterna anträffades. Den i reg. subalpina växande 
afviker endast med ren grön färg och smalare, mer gles¬ 
blommiga honax”. Jag anträffade ingenstädes hufvudarten 
utan blott varieteter af denna. 
C. aquatilis ß epigeios Læst. Vaivanenlaki, inom 
nedre hälften af fjällreg., på uppslammad sand utefter 
fjällbäckarne bland former af C. rigida: långa utlöpare, 
axen samlade mot stråets topp, skärmen vid de öfre axen 
antagande utseende af axfjäll. 
C. aquatilis Wg. var. Nagerijoki, i björkreg. utefter 
floden. Färg rent grön, blad smala, honax glesblommiga, 
(öfverensstämmer med ofvan anförda anmärkning af Fri¬ 
stedt), axfjäll svartbruna med mycket smalt ungefär till 
midten af fjället gående grönt midtparti och med ljus 
hinnaktig trubbad spets. 
C. aquatilis Wg. var. eller 
C. arcuata C. P. Læstadius i ”Bidrag till kännedomen 
om etc.” Utefter floden Tappas i närheten af Sjangeli. 
Strå och blad slankiga, lutande; 9 ax 4—3, utdragna 
