92 
K. P. Hägerström. 
betydligt iängre, än kortare än stråna, de längsta bladen 
28 ctm., de längsta stråna 20 ctm. 
C. incurva * Deinbolliana J. Gay. Mellan Lödingen 
och Näs på Hindö, på en sandvall eller gammal strand¬ 
vall inom strandreg.; Bergvik, på ett sterilt, tufvigt, nå¬ 
got fuktigt fält — men med fast jordbotten — ett stycke 
från hafstranden. 8—9 ctm. bög, strå och blad styft upp¬ 
rätta; till det tämligen långa, spetsiga toppaxet voro de 
2—3 nedre, smala axen tätt tryckta, så att hela axet 
fick en smalt oval, spetsig form; axfjällen svartbruna. På 
båda ställena förekom den i sällskap med en form af C. 
dioica, som hade kort, krumböjdt, styft strå och tjockt, 
rundadt ax, samt med C. chordorrhiza, som här ej sällan 
saknade krypande rotstock och hade antagit utseende af 
C. * Deinbolliana. Den bästa karakter — som tyvärr ej 
är nämd i Hartmans fl. — h var på man här urskiljde C. 
chordorrhiza var, att den hade ”(saavel Sideskuden som) 
de axbserende Straaene nedentil omgifne af bladløse, stri¬ 
bede Skeder:” Blytts fl. 
C. paradoxa Willd. Niingen, nedanför fjället i ett 
med björk- och videbuskar bevuxet sankt sphagnum-kärr; 
ej sällsynt och i vackra exemplar. 
C. rupestris All. Allmän kring Tornejärvi både på 
lågt belägna, öppna, torra ställen, på fjällslätter och i 
fjällreg. Den varierade från spenslig och låg (se nedan 
C. parallela) till robust och hög. 
C. dioica L. * parallela Læst. Sydvest om Torne¬ 
järvi strå om strå med C. rupestris. De hade till den 
grad antagit habitus af h varandra, att de först vid ett 
närmare påseende kunde särskiljas och då bäst på de 
olika rotsystemen. De växlade i höjd från 4 till 8 ctm.; 
axen små och smala. I videreg. på Nuljalaki fans en 
upprätt spenslig form, hos hvilken en och annan frukt 
hade 3 stift. I björkreg. så väl kring Tornejärvi som i 
Ofoten funnos flere former, som än närmade sig C. dioica 
än C. * parallela. 
