LiteraturÖfversigt. 
155 
Specielt har förf. tänkt sig den som hjelpmedel vid ana¬ 
lysering af gräsvallar; och skall denna kunna verkställas 
noggrant bör man kunna, såvidt möjligt, bestämma alla 
växtindivider, såväl svagare som kraftigare, och därtill 
fordras att man skall kunna bestämma arten efter ett 
enda bladskott. Derför bar förf. också vid sin ”Nøgle til 
foreløbig Bestemmelse” hållit sig endast till bladet. I ett 
supplement, där beskrifningen är utförligare, tages äfven 
hänsyn till flere biologiska förhållanden. Endast sådana 
karaktärer, som kunna ses med blotta ögat eller ett sva¬ 
gare förstoringsglas, har förf. begagnat. Be talrika trä¬ 
snitten lemna god hjelp vid bestämningen af de i arbetet 
upptagna c. 80 arterna. 
Haberlandtj G., Vergleichende Anatomie des as¬ 
similatorischen Gewebesystems der Pflanzen. Mit 
6 lithografirten Tafeln. (Pringsheims Jahrbücher etc. 13. 
Band. 1 Heft. Leipzig 1881, sid. 74—188.) 
Bedan förut har Haberlandt uttalat såsom sin be¬ 
stämda åsigt, att växtväfnaderna böra fotas på anatomiskt- 
fysiologiska karakterer. Det är sålunda tillräckligt, hvar- 
ken att liknande cellformer sammanföras, eller att ut_ 
vecklingshistorien utvisar några cellformers genetiska sam¬ 
band. Först då väfnaders funktion är densamma kunna 
de sammanslutas till ett väfnadssystem. Haberlandt för¬ 
kastar sålunda lika obetingadt Sachsska som de Baryska 
väfnadsindelningen och ställer sig helt och hållet på 
Schwendeners ståndpunkt. Bland denna skolas alster 
torde också hans redan talrika anatomiska arbeten vara 
de vigtigaste så väl genom noggrannheten af undersök¬ 
ningarna som storartad planläggning, hvilken med säll¬ 
synt talang och klarhet fullföljes äfven vid framställnin¬ 
gar af ganska invecklad art. Föreliggande arbete ställer 
som sitt mål att framlägga en karakteristik utaf de vig¬ 
tigaste formerna af det assimilatoriska väfnadssystemet 
samt förklara, hvarföre dessa väfnadsformer ha den an- 
