160 
Lite rat u röf versigt. 
lios Cyperns pannonicus utbildas från ”Cambium” (= pro- 
kambiet 1. initialsträngarne). 
Hos Adiantumarter och några Selaginellor vill Ha- 
berlandt liafva funnit en palissadväfntid utaf otvifvelak- 
tigt epidermoidalt ursprung. Som emellertid dessa cel¬ 
lers yttre väggar enligt Haberlandts egen uppgift liafva 
epidermiscellväggarnes karakteristiska byggnad, har redan 
Wilhelm (Bot. Zeit. 1882. N:r 24) bestridt denna tolkning 
och anser, att starkare grunder kunna anföras för denna 
väfnads epidermoidala beskaffenhet, isynnerhet som denna 
palliösadväfnad mot bladkanterna öfvergår i typiskt ut¬ 
bildad epidermisväfnad. 
Att klorofyllförande väfnad icke sällan uppkommer 
ur prokambiala celler är länge sedan bekant, och derföre 
kan icke den mera ovanliga formen för de så bildade 
cellerna hos Cyperus pannonicus vara alldeles oväntad, då 
många mellanliggande cellformer kunna uppvisas hos an¬ 
dra växter, och allra minst kan sådana cellers förekomst 
anföras såsom bevis för assimilationssystemets naturliga 
enhet i jemförelse med de på utvecklingshistorien grun¬ 
dade väfnadssystemen. 
Det assimilatoriska systemet visar alltför många öf- 
vergångar till andra väfnader och kan derföre icke anses 
vara ett sjelfständigt system. Haberlandt har också se¬ 
dermera sammanfört det med andra väfnadsformer såsom 
hadrom och leptom till hufvudafdelningen näringssystemet, 
och ur fysiologisk synpunkt kan en sådan indelning möj¬ 
ligen hafva någon betydelse. 
Af ofvanstående sammanträngda redogörelse torde 
framgå, att särdeles intressanta förhållanden beröras och 
mästerligt behandlas i denna Haberlandts afhandling, men 
mot densamma kan anmärkas att ff. alltför litet beaktar 
arbeten, som gjorts utaf sådana forskare, hvilka icke vid 
anatomiska studier låta fysiologiska synpunkter vara de 
enda vigtiga. Så finnas i Prof. Areschougs Jemförande 
undersökningar etc. många strukturförhållanden beskrifna 
