Literatu röfvers i gt. 
161 
och tolkade, hvilka Haberlandt synes tro sig för första 
gången här framställa. Dertill kommer, att i sistnämnda 
afhandling äro ingalunda väfnadernas funktioner förbi¬ 
sedda, utan beaktas särskildt bladets byggnad i förhål¬ 
lande till transspirationens behof ganska fullständigt och 
kanske mindre ensidigt, än Haberladt här betonat stär¬ 
kelseassimilationens betydelse vid förklaringen utaf väx¬ 
tens byggnad. D. Bergendal. 
Zopf, W., Zur Morphologie der Spaltpflanzen 
(Spaltpilze und Spaltalgen). VI -f 74 sid. 4:o, 7 pl. 
Leipzig 1882 — 10 Mrk. 
Att en del slägten bland Schizomyceterna endast äro 
utvecklingsformer af andra har man i senare tider allt 
mer och mer förmodat och delvis bevisat. Förf. har här 
lemiiat ytterligare bevis i denna riktning beträffande flere 
slägten. Klotformen (Micrococcus) öfvergår i den korta 
stafformen (Bacterium) eller trådformen ( Bacillus och 
slutligen Leptothrix ), som hos Cladothrix kan förgrenas. 
Genom förslemning öfvergå de i zoogloeastadiet. Genom 
mer eller mindre regelbunden böjning af staf- och tråd¬ 
former uppstå skrufbakterier ( Vibrio , Spirillum etc). Hos 
många arter kan under vissa förhållanden hvilket stadium 
som helst (utom de långa trådarne) öfvergå i svärmsta¬ 
diet. Uppträdandet af de olika utvecklingsformerna be¬ 
ror på beskaffenheten hos substratet. 
Att äfven hos Schizophyceerna (Cyanophycece eller 
Bhycochromaceœ ) åtminstone en del encelliga former en¬ 
dast utgöra utvecklingsstadier af de flercelliga har man 
emellanåt förmodat och flere hafva äfven försökt att på¬ 
visa sammanhanget mellan dem, men flertalet af algolo- 
gerna hafva ändock ej känt sig öfvertygade, sannolikt 
emedan de använda undersökningsmetoderna ansågos in¬ 
nesluta allt för många felkällor. Förf. tyckes knappast 
hafva någon aning om sina föregångare på detta fält; 
han säger näml. : ”Andererseits freilich trat, soweit mir 
