Studier öfvet Skånes och Hollands Flor«. 
175 
de nå sin största bredd redan vid midten. I öfrigt 
intet anmärkningsvärdt utom den starka lukten, hvilken 
denna form delar med den förut beskrifna f. Retzii. 
Till sist en kort öfversigt af formerna: 
1. Stjelkar nedliggande, bladflikar trinda — f.recentiorum . 
2. Stjelkar upprätta, bladflikar utplattade. 
f Holkfjällhelbräddadeutanfärgad hinnkant — f. Friesii , 
tt „ vågiga eller sargade med färgad hinnkant. 
* lågväxta, hinnkant vågig, föga färgad, afståncl mellan 
blad och blomkorg stort, bladflikar korta — f. Baji. 
** d:o d:o, bladflikar förlängda — f. minor. 
*** högväxta, hinnkant mörk, sargad, afstånd mellan 
blad och blomkorgar litet, strålblommor korta till- 
bakaböjda — f. borealis. 
**** d:o d:o, strålblommor långa, horizontala — f. Betzii. 
Artemisia campestris L. Sedan fyra år tillbaka har 
jag hvarje sommar studerat denna art och derigenom 
kommit i tillfälle att se en synnerligt rik cykel af former. 
Så länge jag endast kände de Halländska kustformerna, 
trodde jag mig på grundval af Jordan & Fourreaus ar¬ 
bete (i ”Breviarium”) kunna samla dem alla under några 
från hvarandra begränsade typer. Bekantskapen dels med 
Skånes strandflora dels med former, som förekomma 
i dessa provinsers inre delar, har dock gjort klart för 
mig, att begränsning inom denna formkrets öfverhufvud- 
taget är, om icke omöjlig, så åtminstone i hög grad 
vansk och att de Jordanska karaktererna, hemtade från 
blomställning, förgrening, korgar och blad, alla äro till 
den grad föränderliga, att man vid sönderdelningen i for¬ 
mer löper, i likhet med Jordan fara att beskrifva olik¬ 
heter, hvilka ofta endast äro individuella. 
Man möter helt och hållet glatta former bredvid så¬ 
dana, som hafva stjelk, blad och korgar silkesludna; sil- 
