Silene inflata och Silene maritima. 
9 
lägsnar sig. Och ingen, som funnit den, lär vilja förneka, 
att den till liela sin habitus är så olik den i våra åkrar, 
ängar etc. allmänna S. inflata, som t. ex. Potentilla an¬ 
serina är olik en P. fruticosa. Från den i sanden eller 
i en i bergen befintlig springa varande roten utbreda 
sig i alla rigtningar en stor mängd grenar, tryckta till 
den nakna klippan eller det tunna jordlagret, med i spetsen 
uppstigande grenar och blomskaft. Det var således fullt 
berättigadt, då E. Fries, som, så vidt jag vet, i Fl. Hall. 
först införde den i svenska floran, i Summa Veget, yttrar: 
vegetatione a S. inflata diversissima. — Vi äro således 
på det klara, att den svenska S. maritima är till habitus 
vida skild från S. inflata. — Har nu Ruprecht rätt; och 
hafva vi gått i villfarelse? — Hvad säger litteraturen, 
och hvad naturen, om båda närmare ransakas? 
Låtom oss först gå till sjelfva källan, till auctor spe¬ 
ciei! I an arrang, of Brit. Plants, edit. Ill, 1796, upptager 
Withering si. Cucubalus och sl. Silene, det förra utan, det 
senare med bikrona. Till det förra räknas C. Behen (= 
S. inflata), anförande i beskrifningen : our plants have no 
appearance of a croAvn at the mouth of the bloss; till det 
senare S. maritima. Ur descriptionen derpå anför jag 
blott följande: Stem trailing, branches ascending. Leaves 
spear-shaped *), varying much in breadth, edges transpa¬ 
rent, serrated with very minute prickles. The crown for¬ 
med by 2 little plaits in each petal. — Således skulle, 
enligt With., det för S. mar. utmärkande utgöras af ned- 
liggande stam (grenar), lancettlika *) blad, genomskinliga, 
mycket fint sågtantade kanter, och bikrona bestående af 
två små ”plaits”. Med afräkning af denna senare karak- 
ter öfverensstämmer nu den bohuslänska formen fullkom¬ 
ligt med With:s heskrifning. Men hvad är ”plaits”, och 
*) Spearshaped betyder egentl. spjutformig, spjutlik. Men 
enligt hvad som synes på flera ställen, är detta ord hos W. att 
återgifva med lancettlik. 
