Literaturö fversigt. 
57 
afser denna vegetations sammanhang med den föregående, 
var således af behofvet påkalladt. Förf. har förut slagit 
in på denna väg; så försökte han i sin monografi öfver 
Saxifrageerna 1872 visa, att de talrika nu existerande for¬ 
merna måste återföras till några tämligen skilda grund¬ 
typer, som redan, då högfjällen höjde sig, funnos vid 
stranden af det gamla tertiärhafvet. 
Först uppställer förf. i 36 satser de ”ledande ide- 
erna”. I olika afdelningar behandlar han därpå utveck¬ 
lingen af floran i norra Amerika trån miocentiden till 
glacialperioden, dito i östliga och mellersta Asien sedan 
tertiärperioden, dito af medelhafsfloran sedan tertiärperi- 
oden, utvecklingen af fjällfloran före, under och efter gla¬ 
cialperioden (vandring af alpina växer från Altai till 
Skandinavien och arktiska Sibirien; Skandinavien är icke 
det enda hemlandet för arktiskt-alpina växter, utan dessa 
härstamma från olika delar af de circumpolära länderna), 
samt utvecklingen af växtverlden i de utom högfjällen be¬ 
lägna länder, som rönt inflytande af glacialperioden. Som 
arbetet i sin helhet ej lämpar sig för ett kortare referat, 
hafva vi härmed blott velat göra läsaren uppmärksam på 
tillvaron af detta intressanta arbete, livars senare hälft 
kommer att innefatta det extratropiska området af södra 
halfklotet och det tropiska florområdet. 
Zur Embryogenie und Endosperm entwickelung von 
Lupinus. Von F. Hegelmayer. Bot. Zeitung 1880. 
N:o 5—9, med 2 taflor. 
Sedan Strasburger för blott få år sedan genom publi¬ 
cerandet af sina intressanta och epokgörande undersök¬ 
ningar öfver befruktningen och celldelningen öppnat vägen 
till ett förr ej anadt tacksamt fält för växtanatomien, 
har en ganska liflig verksamhet på detta område utveck¬ 
lats, och en icke obetydlig literatur såsom de första fruk¬ 
terna deraf redan framgått. Det nya bidrag härtill, som 
vi nu velat påpeka, saknar ej heller sitt särskilda intresse 
