Göteborgstraktens Salix- och Rosa-flora. 
81 
med karakterer af canina. Jag vill emellertid ej identi¬ 
fiera dessa med andra, som Sir Baker godkänt vara ”good 
globularis”, isynnerhet utmärkt från Uddevalla. 
R. venosa Swartz. Taggar talrika, starka, nästan 
räta, nedåtrigtade, jemt tilltagande i tjocklek från spetsen; 
bladskaft glandulosa; blad glatta, under glaucescenta, på 
undra sidan upphöjdt nerviga, äggrunda eller äggrundt- 
lancettlika, dubbelsågade. Pedunkler korta; nypon runda, 
med upprätta, håriga sepala. Denna är en från öfriga 
Reuteriformer (genom de starka taggarne och den egna 
bladformen) väl skild form. — Bestämning gjord enl. 
Sprengel, Syst. — I Hartmans flora, edit. XI, upptages 
denna form såsom en canina typica. Figuren i Sv. Bot. 
visar dock tydligt, att den ej är att dit hänföra, utan 
tyder på en form af Reuteri. Fig. är dock, liksom alla 
i Sv. Bot., för ofullständig att på grund deraf fälla ett 
säkert omdöme. 
Följande, som egentligen bort afhandlas i samman¬ 
hang med caninaformerna, men först förliden sommar 
af mig upptäcktes, må här omnämnas. 
R. Acharii Billb. Taggar något krökta, jemt till¬ 
tagande i bredd från spetsen; bladskaft glandulosa, tag¬ 
giga ; blad bredt äggrunda, dubbelsågade, de sekundära 
tänderna glandeluddiga, ljusgröna. Pedunkler korta, glest 
glandelborstiga ; nypon äggrunda-elliptiska, medelmåttigt 
stora, med några glandler vid basen; sepala utstående, 
glandulosa. 
R. Ach. torde vara en för de flesta (alla?) svenska 
botanister obekant art, — väl hufvudsakligen på grund 
af Hartmans placering af denna art bland rubiginosæ, 
hvartill hvarken figur eller beskrifning i Sv. Bot. gifva 
ringaste anledning. — Den ”i handeln” på de senare åren 
under detta namn utdelade form från Blekinge torde helt 
säkert icke vara R. Ach. Genom de under till glandulosa 
bladen, sepalas ställning o. s. v., synes den tillhöra Crépins 
6 
