152 
O. Nordstedt. 
kommande n:r meddela. En annan visserligen för flere 
år sedan tagen men först i år som svensk urskild art år: 
Sagina cæspitosa (Vahl) Lge. 
Om denna art och dess förhållande anmärker prof. 
J. Lange i en uppsats ”Bemærkninger ved det 50 de Hæfte 
af Flora Danica” (i Overs. k. Danske Videnskab. Selsk. 
Forh. 1880, sid. 118) följande: Sagina nivalis (Lindbi.) 
Fries, er tegnet efter Exemplarer fra Grønland, hvor den 
findes flere Steder mellem 63 og 70 °. Den er ogsaa 
funden paa Spidsbergen, i Finmarken og paa Dovrefjeld, 
og de Exemplarer, jeg har til Sammenligning fra disse 
Steder, svarer aldeles til den grønlandske, saa at der ikke 
kan være Tvivl om den rigtige Bestemmelse af de sidst 
nævnte. Deremod høre Exemplarer, meddelte under Navn 
af S. nivalis fra Bipanes i Torneå Lappmark (Björnström) 
utvivlsom til en anden Art, som hidtil kun var bekjendt 
fra Grønland, nemlig Sagina cæspitosa (Arenaria cæspitosa 
J. Vahl i Fl. Dan. Tab. 2289). Denne var af afd. Prof. 
E. Fries (Summa veg. Scand. 1, p. 156) antaget for sy¬ 
nonym med S. nivalis, men Forskjellen i Voxemaade og 
flere Karakterer ere saa betydelige, at jeg ikke kan til¬ 
træde denne Mening. S. nivalis angives at være perenne- 
rende, og jeg tør ikke betvivle Bigtigheden af denne An¬ 
givelse, men i Udseende ligner den en enaarig Plante, idet 
der fra en tynd Bod udgaar en tæt Bladrosette, fra hvis 
Grund der till alle Sider udskyde talrige, korte, men oftest 
flerblomstrede Grene med fine, efter Udspringningen rette 
Blomsterstilke, der rage langt udenfor Bodbladene. S. cæ¬ 
spitosa er deremod afgjort en perennerende Plante, med 
talrige Bladrosetter udgaaende fra en fælles, ofte tyk og 
sammentrængt Bodstok, hver enkelt af disse Bladrosetter 
frembringer en eller meget faa Blomster, hvis Stilke ere 
oprette og saa korte, at de neppe naa ud over Bladene. 
En Forgrening af Blomsterstilken har jeg ikke kunnet 
finde hos de af mig undersøgte Exemplarer, Blomsterne 
ere deremod större end hos S. nivalis med Kronblade læn- 
