172 
S. Almquist. 
Oftast, så vidt min erfarenhet sträcker sig, stå dessa 
typer fullt isolerade, åtminstone om man håller sig till 
de inom ett mera inskränkt florområde gifna formerna, 
hvaremot jag visst icke vill förneka, att en monograf af 
t. ex. hela verldens Bubi eller Idieracia kan finna luckorna 
mellan formerna i ett land fylda genom former från ett 
annat land,, så att för ett sådant arbete hela slägtet skall 
presentera sig som ett fullkomligt sammanhängande helt 
utan skönjbara mellanrum. Sjelf har jag äfven undan¬ 
tagsvis funnit, att former, som både till habitus och karak¬ 
terer ega en sjelfständig prägel och i allmänhet hålla sig 
väl skilda, i någon viss trakt genom mellanformer så för¬ 
bindas, att det varit åtminstone mig omöjligt att bestämma, 
livad som bör räknas till den ena eller den andra, hvar- 
före jag måste anse dem öfvergå i hvarandra. Så för¬ 
hålla sig i Uplands kärr Carex goodenougliii och strida, 
i våra fjäll C. aquatilis , rigida och goodenougliii; från 
Virihaure i Lui. lpmk. har jag sett en sådan formserie 
mellan C. goodenougliii och rufina, från Karesuando en 
mellan Calamagrostis strida och epigejos. Man kunde vara 
frestad att antaga, att der typerna äro tättstående, öfver- 
gångar oftare skulle träffas, än der de stå längre åtskilda, 
men erfarenheten bekräftar ej ett sådant antagande. Jag 
har t. ex. i de jämtländska fjällen sett Poa alpina , P 
strida och P. laxa växa om hvarandra i former så när¬ 
stående, att endast ytterst relativa och som det kunde 
tyckas oväsentliga kännetecken åtskilde dem, men utan 
att trots allt sökande kunna finna spår till öfvergång. 
På samma sätt är det med Calam. lanceolata och plirag- 
hufvudtyper uppstälda, former som R. reuteri, dumetorum , tornen - 
tosa , umbelliflora et. cet. Åtminstone här i östra Sverige visa sio 1 
formerna så växlande och de uppgifna karaktererna (ss. riktningen 
af sepala hos den mogna frukten, bladens tandning och hårighet o. 
s. v.) så värdelösa, att hvarje försök att uppdela formserierna synes 
blifva artificielt och godtyckligt. Jfr dock hvad nedan säges om 
•öfvergångsformer. 
