180 
E. Adlerz. 
endast intaga de vigtigare, till den utsträckning, som 
med skemats klarhet och öfverskådlighet låter sig före¬ 
nas. De öfriga finner den i ämnet hemmastadde ändock 
reda på, om de i hufvudframställningen fått en riktig och 
naturlig plats; för nybörjare åter är det mindre nödvän¬ 
digt att hafva alla upptagne, än att lätt kunna finna rätt 
på de vigtigare. (x) 
Bidrag till knoppfjällens anatomi hos träd och 
buskartade växter (förutskickade meddelanden). 
Af E. Adlerz. 
Litteraturen öfver knoppfjällens byggnad är ganska 
knapp, ty man ansåg länge, att denna var så enkel, att 
det ej lönade mödan studera densamma. För utrymmets 
besparande må här endast tvänne de vigtigaste arbeten 
på detta område anföras nämligen Prof. F. W. C. Are- 
shougs intressanta afhandling: ”Om den inre byggnaden 
af de trädartade växternas knoppfjäll” 1871. Detta ar¬ 
bete är, såvidt jag vet, det första, som specielt behandlar 
knoppfjällens anatomi. Fem år senare utkom en uppsats 
af Mikosch, som behandlar ämnet ur morfologisk och 
anatomisk synpunkt: ”Beiträge zur Anatomie u. Morpho¬ 
logie der Knospendecken dicotyler Holzgewächse.” Aus 
den LXXIY Bande der Sitzb. der K. Akad. der Wissensch. 
I Abth. Nov. Heft. Jahrg. 1876. Från morfologisk syn¬ 
punkt äro knoppfjällen blad. Efter bladets olika delar 
kunna fjällen enligt Mikosch vara: 
1) laminartegment, bildade af bladskifvan t. ex. Lo- 
nicera, Cornus, 
2) vaginaltegment, bildade af bladslidan t. ex. Acer, 
Aesculus, 
3) stipulartegmenf, bildade af stipler t. ex. Tilia, 
Ulmus. 
Efter denna korta iitteraturöfversigt må följande i 
