186 
A. P. Winslow. 
Sekretbehållare i form af kristallsäckar finnas hos de 
flesta fjäll mest på deras inre sida. Då dessas membraner 
slutligen brista, blifva fjällen klufna på längden, hvarige- 
nom flere lager af värmeoledaude luftrum bildas. Harts- 
säckar förekomma mindre vanligt (Hakea). Slemsäckar, 
slutligen bildande kaviteter (Tilia, Heritiera), höra äfven 
hit. SilrÖr finnas troligen hos de flesta. 
Trakéer förekomma dels såsom kärl och dels såsom 
trakeider hos alla med kärlknippen försedda fjäll. 
Mjölkrör äro att söka hos de växter, i hvilkas blad 
de finnas (Ficus). Hos Acer finnas ej mjölkrör utan harts¬ 
säckar, emedan de ega mellanväggar. 
Beträffande den systematiska öfversigten af knopp¬ 
fjällen ur anatomisk synpunkt kan jag ej af flere skäl, som 
framdeles skola omnämnas, sluta mig till den af Prof. 
Areschoug gifna. Om min systematiska uppställning vill jag 
nu endast gifva en kort antydan med förbehåll att fram¬ 
deles få utföra densamma. Vid en indelning af knopp¬ 
fjällen synes mig lämpligast att taga hänsyn till de egen¬ 
domliga väfnader, som utmärka dem, d. v. s. till hvad 
som specifikt skiljer dem från örtbladen. Vi återkomma 
derföre till en, förut för dem angifven bestämning, ceii- 
qvalitetens reduktion, och lägga den till grund för den 
systematiska uppställningen. De olika sätten för denna 
reduktion, 1) sekretbildning, 2) sklerenkymbildning, 3) 
korkbildning ange lika många hufvudafdelningar bland fjäl¬ 
len. Dessa erhålla derpå sina respektive underafdelnin- 
gar, som framdeles skall visas. 
Rosæ Scandinavie®. 
Af A. P. Winslow. 
I Majhäftet af denna årgångs Notiser uttalade jag 
den förmodan, att vid närmare granskning af Göteborgs¬ 
trakten ännu flere Bosaformer, än de till då beskrifna, 
möjligen torde upptäckas. Denna förmodan har också 
