18 
V. B. Wittrock. 
det jordiska. — Vid den efterföljande redogörelsen för 
Linnæas lefnadshistoria har det synts mig ändamålsenligt 
att i särskilda afdelningar behandla l:o det vegetativa 
systemets biologi och morfologi, 2:o dess anatomi, 3:o det 
fruktifikativa systemets biologi och morfologi samt 4:o 
dettas anatomi. 
1. Det vegetativa systemets biologi och morfologi. 
För att vinna en tjenlig utgångspunkt vid redogörel¬ 
sen för förloppet af groningen torde det tillåtas mig att 
först lemna en beskrifning på fröet och frukten. Fröet^ 
som är af jemnförelsevis betydlig storlek — det är i me¬ 
deltal 2,6 mm. långt och 1,6 mm. bredt — har en ägg- 
formig gestalt; se fig. 1. Det utgöres af fröskal, fröhvita 
(endosperm), fig. 1, e, och växtämne, fig. 1, r h c. Frö¬ 
skalet är ytterligt tunnt. Fröhvitan, som bildar fröets 
allra största del, är mycket fettrik. Växtämnet är tem- 
ligen litet — dess längd är föga mer än 0,8 mm. — samt 
nästan kägelformigt. Det har sitt läge i fröets öfre del 
och detta så, att det är hvad man kallar upp- och ned- 
vändt, d. v. s. att dess lillrot vetter uppåt och dess stam¬ 
spets nedåt. Det är öfverallt omgifvet af fröhvita, blott 
med det undantag att lillroten med sin spets i mikropyle- 
trakten vidrör fröskalet. Växtämnets delar är o, såsom 
vanligt, stamämne h , lillrot r, och hjertblad c. Stamämnet, 
som utan tydlig gräns öfvergår i lillroten, består af två 
delar, nämligen en relativt stor hypokotyl del och en 
ofvanför lijertbladens vidfästningspunkter belägen del, som 
är så liten, att den är synbar blott vid temligen stark 
förstoring. Denna del utgöres af stammens nakna, ned- 
plattadt koniska vegetationsspets. Några bladämnen fin¬ 
nas ej utvecklade hos denne, hvadan en s. k. plumula här 
*) En mera fullständig framställning af fröets och fruktens såväl 
som af fröknoppens och pistillens bygnad kommer att lemnas i de 
afdelningar af denna uppsats, som hafva att behandla det fruktifika¬ 
tiva systemets morfologi och anatomi. 
