Smärre notiser. 
45 
Linnœana. 
På etthundrade årsdagen af Linnés död d. 10 jan. 
hafva minnesfester blifvit firade flerestädes i Sverge. I 
inbjudningsskriften till Lunds Universitets fest har rektorn 
prof. G. Ljunggren redogjort för Linnés vistande i Lund 
och aftryckt de bref från Linné till E. G. Lidbeck, hvilka 
förvaras på Lunds Universitets bibliotek. De äro 34 st. 
förutom en liten bref lapp, skrifven i dottrens, Elisabeth 
Christina, namn. 
Prof. J. G. Agardh, som höll festtalet, har med anled¬ 
ning af festen utgifvit ett arbete ”Om Linnés betydelse i 
botanikens historia” (33 sid. 8:o). Häri vederlägger förf. 
den oriktiga uppfattning af Linné, som Sachs i sin Ge¬ 
schichte der Botanik har framstält, och visar att Linné 
var till hela sin riktning och sitt arbetssätt fullkomligt 
motsatsen, af hvad Sachs velat göra honom till — en sko¬ 
lastiker. — Det är omgestaltningen af hela dåtidens veten¬ 
skap, som utgör Linnés storverk, som gifvit honom den 
stora betydelsen för vetenskapen. — Förf. visar det orik¬ 
tiga uti att karaktärisera Linné’s reformatoriska arbete 
såsom ett skickligt begagnande af andras upptäckter och 
andras förarbeten. Sachs har tydligen ej känt flere af 
Linnés arbeten, t. ex. hans svarsskrift på en af Peters- 
burgska akademien utgifven prisfråga öfver sexualiteten 
hos växterna, som utkom 1760 och livari Linné äfven 
redogör för sina egna experimenter med hybridisering. 
Sachs uppgifver att växthybrider först beskrefvos 1761. 
Hvarför man i sednare tider kunnat tillskrifva Linné den 
villfarelsen, att vetenskapens högsta och enda värdiga 
uppgift vore att till namnet känna alla växtrikets arter, 
anser förf. sannolikt böra sökas i den omständigheten att 
nutiden förlorat den clav för tolkningen af Linnés ord, 
som hans samtid ägde i kännedomen af den föregående 
tidens sätt att uttrycka sig. 
Det tal, Prof. Th. Fries höll vid Upsala Universitets 
fest, lär komma att af trycket utgifvas. — Natur veten- 
