Linnæa borealis L. 
11 
hos dessa axlar förhålla sig på ett motsatt sätt mot det 
hos hufvudaxeln, i det att de aftaga i längd nedifrån och 
uppåt. 
Beträffande fruktifikationsskottens ursprung och plats 
i forgreningssystemet må det tillåtar oss erinra derom, 
att de efter regeln härstamma från axillära knoppar på 
föryngringsskott eller äldre fruktifikationsskott, och att 
de sålunda regelmässigt finnas sidoställda på dessa slag 
af skott. Ej sällan finner man dock, att axillarknoppar 
tillhörande assimilationsskott utvecklats till fruktifikations¬ 
skott; och äfven terminala knoppars utveckling till frukti¬ 
fikationsskott är ej så sällsynt, som jag förr trott. Yid 
granskning af ett stort material från Upland och Verm- 
land förliden sommar iakttog jag i mer än ett dussin fall, 
att fruktifikativa skott utvecklats ur terminalknoppar på 
assimilationsskott; se, fig. 12 1 ). DeremotJyckades det mig 
finna blott ett fall då ett fruktifikationsskott utvecklats 
till terminalknoppen hos ett föryngringsskott; se fig. 13. 
I detta fall hade utvecklingen egt rum i laga tid, och ej 
proleptiskt såsom i det af mig förut omnämnda fallet (se 
Botaniska Notiser 1878, sid. 85). 
Från biologisk synpunkt kan man hos fruktifikations- 
skotten urskilja tvenne delar: neml. en nedre, mera per¬ 
sistent, vegetativ del och en öfre, mera kortlifvad, floral 
är att märka, att örtbladen äro afbildade utbredda i ett plan, pä det 
att deras form och grenighet (tandbeväpning) bättre skulle framträda. 
Bladparens alternering visar sig således ej tydlig på figurerna. De 
begge öfversta, omedelbart under blomman befintliga högbladsparen 
äro på grund af sin litenhet ej intecknade på figurerna. — Denna 
och alla följande afbildningar af fruktifikationsgrenar äro utförda i 
naturlig storlek. 
*) Allt hvad som här ligger ofvanför det med II betecknade 
bladparet tillhör årets fruktifikationsskott. Nämnde bladpar, och 
hvad af grenen som ligger nedom detta, tillhör ett assimilationsskott 
från näst föregående år. 
