Orri Linusen borealis L. 
15 
då denna mellanled når en så stor längd, är den nedersta 
af den florala delens mellanleder nästan alltid kortare än 
vanligt. 
Birotbildning eger, såsom förut (Bot. Not. 1878 sid. 
95) blifvit nämdt, någon gång rum äfven från fruktihka- 
tionsskott. Det må här tilläggas, att detta isynnerhet 
inträffar hos skott, som utvecklats från knoppar sittande 
på undre sidan af (nedliggande) föryngringsskott. Dessa 
fruktifikationsskott, hvilka, för att få den öfre, blombä¬ 
rande delen af sin stam på normalt sätt riktad uppåt, 
måste nära sin utgångspunkt göra en stark böjning, ut¬ 
sända ej sällan en birot från sin mest konvexa (och så¬ 
lunda i närmaste beröring med jorden eller mossbädden 
varande) del. Denna birot kommer då oftast att utgå 
från axillen af det 2:dra lågbladsparet tillhörande undre » 
bladet; se fig. 15 r. 
De fruktihkativa grenarnes nedre, persistenta del är, 
då den utgöres af stycken af mer än ett årsskott, regel¬ 
mässigt ett sympodium; jfr. Bot. Not. 1878, sid. 53. Men 
jemte de rent fruktihkativa grenarne finnas äfven grenar 
af blandad vegetativ och fruktihkativ natur; sådan nem- 
ligen som nedtill bildas af ett assimilationsskott och upp¬ 
till af ett eller hera fruktifikationsskott. Förhåller det 
sig härvid så, att det basala assimilationsskottets ter¬ 
minalknopp utvecklats till fruktifikationsskott, så blir 
grenens nedre del ett monopodium — se hg. 12 — under 
det att den öfre delen kan vara ett sympodium, om nem- 
ligen, såsom stundom händer, den utgöres af 2 eller here 
successivt utvecklade, regelmässigt axillärt ställda fruk¬ 
tihkativa årsskott. 
Yid den följande redogörelsen för det fruktihkativa 
årsskottets öfre, horala del afses till en början uteslutande 
förhållandena hos de fullt normalt utvecklade skotten. 
Förhållandena hos de ingalunda sällsyntia, mer eller mindre 
oregelmässigt utvecklade skotten komma att blifva före¬ 
mål för särskild behandling. 
