16 
Y. H Wittrock. 
Den florala delen af det normala fruktitikationsskottet 
börjar med en skottets hufvudaxel tillhörande, mycket 
lång mellanled. Dess längd är på exemplar från mellersta 
Sverige i medeltal omkring 6 cmr. I sin topp bär denna 
mellanled två hvarandra motsatta, med det öfversta ört¬ 
bladparet alternerande, äggrundt lancettlika högblad; se 
fig. 11 $. Dessa högblad äro stödjeblad för två gaffel- 
likt stälda, blombärande biaxlar. Yid biaxlarnes bild¬ 
ning torde en fullständig tvåklyfning af hufvudaxelns ve¬ 
getationspunkt hafva egt rum *). Man finner nemligen ej 
det minsta spår af en fortsättning af hufvudaxeln mellan 
de tätt intill hvarandra stående båda biaxlar ne, ej ens 
hos blomställningar som äro så unga, att de ännu ligga 
inneslutna i vin¬ 
terknoppen. Jemn- 
för fig. 17, som 
framställer det flo- 
rala partiet (60 
gånger förstoradt) 
ur en inflorescens- 
eller rättare blan¬ 
dad knopp, utpre- 
pareradt i slutet 
af Okt. månad. 
De begge blom¬ 
bärande biaxlarne 
äro hvarandra full¬ 
komligt lika, hva¬ 
dan beskrifning 
blott öfver den ena 
behöfver lemnas. 
Nederst finna vi en 
jemnförelsevis lång 
mellanled, som afslutas vid ett par af högblad, som äro 
*) Måhända återkommer jag härtill vid behandlingen af det 
fruktifikativa systemets anatomi. 
Fig. 17. 
