34 
E. Y. Ekstrand. 
Alla de i Berggrens arbete beskrifna samt till grup¬ 
perna a) och b) hörande bildningar äro emellertid bara 
och ej skyddade af bladorganer samt likna till formen 
mer eller mindre små korn, hvarföre benämningen grodd- 
knoppar, ehuru ur biologisk synpunkt riktig, lämpligen 
torde utbytas mot groddkorn (Keimkörner, Brutkörner) — 
således bara eller nakna groddkorn. Men äfven ett an¬ 
nat slag förekommer, ehuru mera sällan, der groddkornen 
äro skyddade af blad, hvilka om dem bilda ett knopplikt 
hölje. Dessa senare bildningar, för hvilka termen grodd- 
knoppar synes vara lämplig, torde förtjena att närmare 
omnämnas. 
I. Cephalo sia bicuspidata Dumort, forma capitata. 
Som bekant, förekommer ganska sällan groddbildning 
hos denna mossa. Emellertid uppträder dock stundom en 
sådan, hvilken framkommer från stjelkens spets och ej 
omgifves af blad, således analog med ofvan nämnda fall 
hos Calypogeja (jfr. Leitgeb, Untersuchungen über die Le¬ 
bermoose II, pag. 39, Taf. VIII. 10). Stundom äro äfven 
dessa groddkorn till en del omslutna af blad, af vanlig 
storlek och form, hvilka flitigt deltaga i groddbildningen. 
Men ännu ett tredje fall — väsentligen olikt de förra — 
har jag varit i tillfälle att iakttaga på en form af denna 
art, tagen på en mosse i Upsala-trakten. Möjligen är 
denna form en egen art. 
Så väl hufvudstjelken, som de talrika längre och kor¬ 
tare grenarne buro i spetsarne stora rundade och mot 
spetsen något afsmalnande knoppar, omslutande en sam¬ 
ling groddkorn, hvilkas mörka massa — liten i förh. till 
knoppen — syntes genom omhöljet. Vid knoppens bas eller 
straxt nedanför sutto tvänne blad af de närmaste stjelk- 
bladens storlek och form, innan för dem två mycket större 
och bredare starkt konvexa och inåt böjda grundt flikiga 
blad samt innerst ett eller två konvexa blad. Samtliga 
dessa blad visade intet spår till groddbildning. Sedan 
bladen blifvit forsigtigt frånskiljda, syntes på stjelkens 
