Om Nyinphæaceerna i Skandinavien. 
69 
7. 1872 H. Löndahl. — Nöbbeled. G. Nilsson. — Kors¬ 
berga, V. Lönegren. A. Gyllensvärds hbr. — Gåfvetorp 
1873. A. Gyllensvärd, — Wrå 12. 7. 1876. A. Boberg. 
4) Östergötland. — Linköping, Gunnarsbogölen i 
Wist sn. C. W. Linder. Scheutz hbr. 
5) West er göt land. — Marum vid Skara juli 1874. 
H. Cederin, E. Ljungströms hbr. — Igelsjö i Lerdala sn. 
aug. 1867. O. Nordstedt. ”Petala ad basin paullulum ro¬ 
sacea” l ) — Grimstorp i Sandhems sn. juli 1867. O. Nord¬ 
stedt. — Sköfde juni 1868. T. A. Sätervall. Scheutz hbr. 
Yar. I. spliærocarpa. Fructu subglobosa. 
1. platystigma; stigmate latitudine dimidiam fructus 
latitudinem superanti. Denna är den vanligaste formen. 
A. chlorocarpa; fructu viridi. Har stor utbredning. 
a) flava ; filamentis sulphureis. 
Nymphœa parviflora Hentze Botan. Zeitung 1848 p. 700. Nym¬ 
phœa alba Hentze 1. c. 1852 p. 745. 
b) splendens; filamentis subaurantiacis. Nymphaea splen¬ 
dens Hentze Bot. Zeit. 1848 p. 601. 
B. erythrocarpa; fructu plus minus kermesine suffuso. 
a) vulgaris; petalis albis, vel exterius pallide roseis. 
Allmän. 
b) rosea; petalis et staminibus profunde kermesinis. 
Nymphœa alba â rosea Hartm. Handb. Skand. FI. 1864 p. 76. 
Det hade varit bättre att kalla denna utmärkta färg- 
varietet, som till utseendet icke är olik den ostindiska 
Nymphæa rubra Rosch., för rubra (Casp. Bot. Zeit. 1871 
p. 824), då dess färg är mörkare än hos de flesta Rosor. 
Enligt L. J. Wahlstedts uppgift (Vet. Ak. Öfvers. 1867 nr 
1 p. 7) i sjön Holmsjötärn i Vestergötland på gränsen 
till Nerike, nära Fagertärn. Från E. Fries erhöll jag 
torkade blommor strax efter dess upptäckt af B. E. Kjell- 
mark (Bot. Not. 1856 pag. 124) och för den mörka kar- 
*) På flere andra lokler i Vg. har jag sett blommor af Nym¬ 
phæa med liknande blomblad. Utg. 
