Göteborgstraktens Salix- och Rosaflora. IT. IU* 
Dessa former karakteriseras af blad, som äro på undra si- 
dan håriga, samt håriga bladskaft. 
R. collina Jacq. Om R. collina kunde långa histo¬ 
rier skrifvas, och h varje rhodolog tyckes uppfatta denna 
art på sitt särskilda sätt. Enligt lekt. Scheutz i ”Bi¬ 
dragen” 1877 skulle vi i Sverige sakna R. coll. Jacq. 
Men i ”Studierna” 1872 upptages R. coll. Jacq. p. p. så¬ 
som synonym till R. clivorum Schz, — innan ännu H. 
Christ haft tillfälle att utöfva en, enl. min åsigt, 
mindre gynsam inverkan på lekt. Scheutzs åsigter. — 
Också är R. clivorum, enl. explr dels benäget meddelade 
af lekt. S., dels från andra delar i landet, ingenting an¬ 
nat än R. collina Jacq., såsom den af flora botanister 
framställes, d. v. s. en caninaform med glandelborstiga 
pedunkler och undertill mer eller mindre håriga blad. 
Explr från Blekinge t. ex. hafva caninas betecknande 
sågtänder, nyponform och nedböjda sepala. En form från 
Skåne är fullt identisk med den af Smith och Baker för 
längesedan beskrifna R. canina v. cæsia, som af Baker för¬ 
klaras stå mycket nära R. collina Jacq. Hvad Göteborgs¬ 
exemplaren beträffar, hafva dessa äfven R. caninas fruk¬ 
ter och sepala, men serraturen kommer närmare R. du¬ 
metorum, och äro således identiska med Greniers R. dumet. 
ß. glandulosa, som af honom citeras vara lika med R. 
collina Jacq. — Ibland träffas explr med äfven starkt 
glandelborstiga jnypon och undertill temligen gleshåriga 
blad; denna form är R. saxatilis Steven, som af Koch 
helt naturligt upptages såsom en form af ofta nämda R. 
collina. 
R. hibernica Sm. Till denna för svenska floran hit¬ 
tills obekanta art måste jag hänföra ett par former af 
ganska distinct utseende från Göteborg och Norsesund. — 
Tät, yfvig buske, 3—4 fot hög. Taggar raka, temligen 
spensliga, blandade med starkare och något krökta. Blad¬ 
skaft håriga, gleshåriga eller glatta; blad på öfra sidan 
glaucescenta, på undra sidan bleka, äggrunda — rundade, 
