34 
болѣе бураго цвѣта. Хвостъ на верхней сторонѣ окра¬ 
шенъ подобно спинѣ, на нижней — подобно брюху. 
Черная верхушка хвоста, въ 30—40 пип. длиной, со¬ 
держитъ еще значительное количество волосъ одно¬ 
цвѣтно-темно-бурыхъ или съ ржаво-желтыми кончи¬ 
ками. Вся нижняя сторона блѣдно - ржаво - желтаго 
цвѣта, и различіе оттѣнковъ желтой окраски на верх¬ 
ней и нижней сторонахъ у этихъ экземпляровъ нѣ¬ 
сколько болѣе рѣзко. 
Очень сходенъ съ этими послѣдними и рослый эк¬ 
земпляръ ( Ь ) изъ Нанъ - шаия, добытый въ періодѣ 
сильнаго линянія. 
Шкурка п. 1539 (экз. к) принадлежитъ молодому 
экземпляру, который на всей верхней сторонѣ и го¬ 
ловѣ пріобрѣлъ уже шерсть, свойственную взрослымъ 
особямъ. На нижней сторонѣ и конечностяхъ вмѣстѣ 
со свѣжими желтоватыми волосами ости замѣчается 
еще значительное количество подшерстка, сохранив¬ 
шагося еще изъ наряда, характернаго для молодыхъ 
особей. Оба вышеупомянутыхъ ѵогіех па нижней сто¬ 
ронѣ шеи явственно выражены. 
Далѣе, я располагаю еще шкурками двухъ совер¬ 
шенно молодыхъ экземпляровъ (I и т). Верхняя сто¬ 
рона ихъ покрыта нѣжными мягкими волосами ости, 
которые въ основной своей части, на протяженіи 
двухъ третей длины, сѣро-чернаго цвѣта, затѣмъ 
желтовато-бѣлаго и па концѣ черноватаго. Къ воло¬ 
самъ ости. примѣшано очень значительное количество 
одноцвѣтныхъ сѣро-черныхъ волосъ подшерстка; 
у экземпляра т желтоватый фонъ выступаетъ го¬ 
раздо явственнѣе. Въ окраскѣ ушей и боковыхъ 
частей морды преобладаетъ характерный ржаво-бу¬ 
рый оттѣнокъ. Хвостъ экземпляра I покрытъ длин¬ 
ными волосами очень темнаго бураго цвѣта, съ жел¬ 
тыми кончиками, у т напротивъ онъ съ такими воло¬ 
сами только на самомъ концѣ, на всемъ-же остальномъ 
протяженіи — съ почти одноцвѣтно-ржаво-желтыми. 
На всей нижней сторонѣ и конечностяхъ желтоватые 
волоса имѣются еще въ небольшомъ количествѣ, но 
тѣмъ рѣзче всюду выступаютъ здѣсь черно-сѣрые 
волоса подшерстка съ желтовато-бѣлыми кончиками. 
Измѣренія, полученныя на нѣкоторыхъ изъ из¬ 
слѣдованныхъ мною экземпляровъ, нижеслѣдующія: 
аиі зеіпег Оѣегзеііе, \ѵіе сіег Вііскеп, ап! зеіпег Ш- 
ѣегаеіѣе, хѵіе сіег Ваисѣ, цеіагѣі; баз зсѣѵѵагге Епсіе 
беззеіѣеп ізі шіі ѵіеіеп сІішкеІЬгаипеп осіег гоз 1 §;е 1 ѣ- 
ѣезріігеп Наагеп ипіегаіізсѣіинсіпііззі с. 30—40 ішп. 
Біе щіпге Шіегзеііе івѣ Ъіаззгозі^еіѣ ипсі ізі бег 
Сгсцепзаі/ іш Топ сіег цеіѣеп Еагѣипц аиі сіег Оѣег- 
ипсі Шіегзеііе Ъеі біезеп Ехешріагеп еіп еНѵаз 
§тбззегег. 
Біезеп В а] цеп ѣбсѣзі аѣпіісѣ ізі аисѣ баз цгозз- 
тісѣзіце Ехешріаг (Ь) аиз бет Хап-зсѣап, лѵеісѣез іт 
ѵоііен ІТаагѵѵесѣзеІ Ъе§тШ*еп ізі. 
Бег ВаГц п. 1539 (Ех. к) цеѣогі еіпет | ипцеп 
Ехетріаге ап; баззеіѣе Ьаі зсѣоп аиі бег цапгеп 
Оѣегзеііе ипб аиі бет Корі баз Наагкіеіб бег А Ней 
апцепоттеп. Аиі бег Шіегзеііе ипб сіеп Ехігетііа- 
Іеп зіеѣі носѣ іп зеѣг цгоззег АпгаѣІ пеѣеп беп Ігі- 
8 сѣеп цеІѢПсѣеп Оггаппепѣаагеп баз ЛАоІІѢааг без 
бицепбкіеібез. Біе ѣеібеп Наатѵігѣеі аиі бет Шіег- 
ѣаізе зіпб беиііісѣ аизцезргосѣсп. 
Еегпег Нецеп тіг посѣ біе Ваіце (Ех. I ипб т) 
уоп ѵоПзІапбіц щпцеп Тѣіегеп ѵог. Біе Оѣегзеііе 
бегзеіѣеп ізі ѵоп гагіеп, лѵеісѣеп Оггаппепѣаагеп ѣе- 
зіапбеп, біе іт ѣазаіеп Тѣеііе ѣіз гѵші Бгіііеі іѣгег 
Еапце цгаизсѣсѵагг, багаиі цеіѣНсіпѵсізз ипб ащ 
Епбе зсішаггіісѣ цеіагѣі ипб іп зеѣг цгоззег АпгаѣІ 
шіі еіпіатѣіцеп цтаизОшаггеп ДѴоШіаагси ипіег- 
тізсѣі зіпб; ѣеіт Ех. т котті біе цсШісѣе Сггипб- 
Іагѣипц ѵіеі зіагкег гиг СгеІІипц. Іп бег Еагѣипц бег 
Оѣгеп ипб бег Веіѣепѣѣеііе бег Всѣпаиге ѣеггзсѣі бег 
сѣагакіегізіізсѣе гозіѣгаипе Топ ѵог. Бег 8 с 1 і\ѵап 2 
ізі ѣеі Ех. I ѵоп Іапцеп, зеѣг бипкеіѣгаипеп Наагеп, 
біе еіп цеіѣцеіагѣіез Епбе Ігацсп, Ъезіапбеп, \ѵаѣгепб 
ег ѣеі т пиг аиі бег Епбзрііге зоісѣе Нааге Ігаці, 
зопзі аѣег ѵоп ѣеіпаѣе еіпіагѣіцеп гозіцеіѣеп Наагеп 
ѣебескі ізі. Аиі бег цапгеп Шіегзеііе ипб беп Ехіге- 
тііаіеп зіеѣеп біе цеіѣіісѣеп Нааге 'посѣ зрагзат, 
ит зо теѣг ѣеггзсѣі ѣіег йѣегаіі баз зсішаггцгаие 
Ѵоііѣааг тіі цеіѣіісішеіззет Епбе ѵог. 
Біе Аизтеззипцеп, лѵеісѣе ісѣ ап еіпгеіпеп тіг ѵог- 
Пецепбеп Ехешріагеп цепоттеп ѣаѣе, зіпб Іоіцепбе: 
