Географическое распространеніе и образъ жизни. Віриз 
задіііа найденъ Н. М. Пржевальскимъ въ октябрѣ 
1876 г. въ долинѣ Хайду-гола близъ города Кара- 
шара; на Таримѣ и Лобъ-норѣ этотъ видъ не былъ 
наблюдаемъ; за то встрѣченъ въ долинѣ Боро-тала 
(къ сѣверу отъ озера Сайрамъ-норъ), но къ сожа¬ 
лѣнію здѣсь не удалось добыть экземпляровъ для кол¬ 
лекціи. Въ 1885 г. тотъ-же тушканчикъ встрѣченъ 
впервые въ концѣ августа въ оазисѣ Хотанъ, а именно 
одинъ экземпляръ пойманъ на берегу рѣки Юрунъ- 
кашъ, въ палаткѣ, на разсвѣтѣ. 
Одинъ самецъ былъ убитъ въ началѣ іюня 1879 г. 
въ Хамійской пустынѣ. Н. М. Пржевальскій на¬ 
блюдалъ описываемый видъ также близъ оазиса Са- 
чжеу, но и здѣсь не удалось получить экземпляровъ. 
Въ Нанъ-шанѣ (близъ только что названнаго оазиса), 
гдѣ также добытъ былъ одинъ экземпляръ, нашъ пу¬ 
тешественникъ въ высокихъ, сухихъ, лёссовыхъ до¬ 
линахъ средняго и отчасти верхняго пояса горъ (до 
11,000 Фут. абс. выс.) часто встрѣчалъ норы, неви¬ 
димому принадлежащія Віриз задіііа. 
Въ коллекціи находится сверхъ того одинъ экзем¬ 
пляръ изъ Цайдама и одна шкурка изъ сѣвернаго 
Ала-шаня. Въ концѣ іюля 1873 г. поймана была одна 
молодая особь въ землѣ Уротовъ, близъ границы Ала- 
шаня. 
Общее названіе для тушканчиковъ, по сообщенію 
Н. М. Пржевальскаго, у монголовъ-—алагъ-дага, 
у тангутовъ — рхти-лу. 
беодгарЫзсІіе ѴегЬгеііипд ипсі І-еЬепзѵѵеізе. Віриз за- 
діііа тихіе ѵоп N. М. Ргге\ѵаІ8кі іт Осіоѣег 1876 
іт Тѣаіе без Сѣаісіи-^оі, іп бег Хаѣе сіег 8ѣаПѢ Ка- 
газсѣаг, егѣеиіеі; ага Тагіга ипсі ітпБеѣіеіе ТевЕоѣ- 
пог тігТе сііезе Агі піеѣі ѣеоѣасѣіеі, сіосіт іт Тѣаіе 
Тез Вого-іаіа (пбгсШсѣ ѵот 8ее 8заігат-пог) ап^е- 
ігоѣеп, ІеіТег аѣег ѣіег і’ііг Піе 8ашт1шщ піеѣі §е- 
жтпеп. Іт ѣаѣге 1885 тігТе сііезе 8ргѣщтаиз ги- 
егзі Епсіе Аіщизі іи Тег Оаве Сѣоіап ѵог^еіипсіеп ипТ 
ѣіег атШег Тез ЕІиззез Іигип-казсѣ іп еіпет Ехет- 
ріаге, тісѣез ігііѣ Мог^епз іга 2е1іе ^еіаіщеп тихіе, 
егѣеиіеі. 
Еіп Маппсѣеп Тіезег Агі тігТе Апішщ Лит 1879 
іп сіег ІѴизіе Сѣаті §'езсѣоззеп. N. М. Рг2е\ѵа1зкі 
ѣеоѣасѣіеіе сііезе АН аисѣ іп Теп ІТпщеѣшщеп Тег 
Оазе Вза-ізсѣзѣеи, Тосѣ тшТеп ѣіег кеіпе Ехетріаге 
^езаттеіі. IтNап-8сѣап (іп ТегЖѣе Тег еѣеп§’епапп- 
іеп Оазе), чѵо §1еісѣШ1з еіп Ехетріаг егѣеиіеі тігТе, 
ѣеоѣасѣіеіе N. М. РггетТзкі іп ѣоѣеп, ігоекпеп 
ипсі шіі Ббзз ѣеТескіеп Тѣаіегп Тег гаіШегеп ипсі 
ѣѣеіілѵеізе аисѣ Тег оѣегеп Беѣіг^згопе (Ъіз ги 11,000' 
аѣз. Нбѣе) ѣаи% Нбѣіеп, тісѣе, те ез зсѣеіпі, ѵоп 
сііезег Вргіп^шаиз ѣе\ѵоѣпі чѵагеп. 
Іп Тег йаішпішщ ѣеѣпсіеі зіеѣ іегпег еіп Ехет¬ 
ріаг аиз 2аіТат ипсі еіп тііегез аиз Тет пбгТИсѣеп 
Аіа-зсѣап. ЕпТе ѣиіі 1873 тихіе еіп .щіщез Тѣіег 
аисѣ іт ЕапТе Тег Бгоіеп (ап Тег Бгепге Аіа-зсѣапз) 
^еГап^еп. 
Біе аіі^етеіп іиг сііе 8ргііщшаизе §еѣгаисѣ1ісѣе 
Вегеісѣпиіщ Іаиіеі, пасѣ N. М. Рггеѵгаізкі, топ- 
^оіізсѣ — а1а^-Та§а ипТ іаіщиіізсѣ — гсѣіі-іи. 
АЬАОТАСгА Ег. Сиѵіег. 
А1мс1а«л «аііепв (Отек). 
Сѵтсѵшз рѵміыо штщ Лоб. Б. Бмеьш, Хоѵ. Сотт. Асасі. 8сіепі. Реігороѣ, У, р. 351, іаѣ. XI, %. 1 (1760); 8. Б. 
Бмеьш, Ееізе сіигсѣ Еиззіапсі, I, р. 26, іаѣ. II (1770). 
Засѵіѵв ошеятаіщ Еехъевеи, Вузісша Ее§пі Апітаѣз, Матт., р. 404 (1777) [рагііт]. 
Мѵз Васѵіѵз ѵав. мазов , Раььаз, Коѵ. 8р. Б Иг. ОгТ., р. 87 еі 275, іаѣ. XX (1778) [пес Біпп.]. 
Вит Лсьът , 8неевее, 8аи§еіѣіеге, IV, р. 842, іаѣ. 218 (1792) [рагііт]; Раььав, 2оо§тарЫа Еоззо-Азіаі., I, р. 181 
(1811); Ьіснтекзтеш, АѣѣапсИ. Вегііп. АсаТ., р. 153 (1825); Каьешс2Ешш, Виік Хаі. Мозс., р. 210 
(1839); Кехвееьшо еі Вьазіш, ІУігѣеІіѣ. Еигораз, р. XI еі р. 39 (1840); ЕѵЕвзмАтт, Ест. Ист. 
