88 
mig kunna sammanföra. Endast tvenne af dem äro förut hos oss anmärk¬ 
ta-, den tredje, E. hexandra , är i sydligare Europa flerestädes lunnen; 
och till dessa kommer ännu en fjerde art, som jag funnit både ömnig och 
fullkomligen constant, och ej kunnat förena med någon af slägtels lörut 
kända arter. Bladform och habitus varierar betydligt i delta slägte, soin 
hos de flesta vattenvexler, allt efter vextorten pä mer eller mindre öf- 
versvämmade ställen, men blomdelarne, frukten och frön erbjuda flera 
vida constantare kännemärken. Hos den mängd individer som jag haft 
tillfälle undersöka, har jag aldrig mellan de oiika arterna, ofta växande 
om hvarannan, varseblifvit spår till någon slags öfvergång, eller träffat 
någon form, om hvars plats jag, isynnerhet efter granskning af de finare 
delarne *), behöll vara ett ögonblick villrådig. Bladen är hos alla våra 
arter motsatta, hvilket således i diagnoserna ulelemnats. 
1. E. Hydropiper L., foliis petiolo brevioribus, floribus sessilibus 
octandris teiragynis, capsula globoso-depressa , seminibus circina to- 
involutis. 
Den allmännaste arten; under vattnet äro bladen trubbigare, och jemte 
bladskaften nästan dubbelt kortare än på ställen dem vattnet lemnat. — 
Blomfodret fyrklufvet, kronblad 4 , fröhus fyrrummigt, nedtryckt plattadt, 
nästan dubbelt så bredt som högt; frön 15 —20, krökta sä starkt att båda 
ändarne nästan röra hvarandra, således till formen helt olika alla de föl¬ 
jande arternas. 
2. E. ORTiiospERMA, /b/iis petiolo brevioribus floribus sessilibus oc¬ 
tandris tetragynis , capsula oblonga , seminibus levilei\cygneo-arcualis. 
I Gölha El. ej sällsynt, blandad med föregående; hittills blott fun¬ 
nen under vattnet. Blomdelarnes antal som hos föregående; fröhuset af¬ 
langt, mer högt än bredt, frön omkring 20, nästan raka med en svag S- 
formig böjning. Liknar till vext, blomning och utseende E. Hydropiper, 
men fröhusets, och i synnerhet fröns olikhet (alltid densamma hos en stor 
mängd fröhus af båda arterna, som jag undersökt} tyckes vara för stor, 
att tillåta deras förening. 
3. E. TRiANDRA Schk., foliis subsessilibus, floribus sessilibus trian- 
dris trigyms, capsula globosa , seminibus leviter curvatis. 
Allmän kring Gölheborg, t. ex. vid Gammelstadsholme; förut anmärkt 
i Sverige vid Bisp-Motala, Gefle, Torneå, och finnes troligen flerestädes. 
Till vexten större och gröfre än de båda föregående, men blommor, frukt 
och frön äro mindre; på öfversvämmade ställen äro bladen korta ägg¬ 
runda, på torrare ställen bli de mer än dubbelt längre, aflångl jemnbreda, 
under silfvergrå glänsande, alltid nästan utan skaft, hvangenom arten ge¬ 
hast skiljes trän de föregående. Blomfodret tvåklufvet, kronblad 3, frö¬ 
hus trerummigt, med 30—40 små, något krökta frön. 
4. E. hexaxdra DC., foliis petiolo longioribus. floribus peduncu- 
latis hexandris Irigynis, pedunculo fructum æyvanle vel superante , 
seminibus leviter curvatis. 
1 Eliven vid Gölheborg bland de förra; hittills blott en gång lagen, 
men finnes troligen mindre sparsamt vid närmare eflersöknmg, som 1 
sommar försvårades af Elfvens höga vattenstånd. De skattade blommor¬ 
na — skaften äro på mina exemplar af bladens längd — skilja denna art 
vid första anblicken från samsläglingarne. Blomfödret treklufvet, kron¬ 
bladen 3, fröhus med 3 rum, ig— 20 (i de fä fröhus jag öppnat) frön, af 
samma form som hos föregående art, men dubbelt större. 
*) Undersökningen af dessa delar, ehuru små, är ej förenad med så 
mycken svårighet som man måhända 1 början skulle tro, helst om 
man träffar vexterna på ställen dem vattnet lemnat, sä att blommorna 
kunnat öppna sig. Eröhus och frön finner man hela sommaren så 
mogna, att de med lätthet kunna undersökas. _ 
l/und, tryckt uti Berlingska Boktryckeriet, lsao. 
