Literatur-öfversigt. 
75 
han både N. luteum . pumilum och N. pumilum . luteum ^). 
Dessa 2 hybrider och ifrågavarande ex. af N. intermedium 
visade sig vara identiska, men oafgjordt var, hvilken som är 
fadern till N, intermedium. Förf. undersökte noga, om både 
fröna och pollenkornen hos hybriderna voro utbildade och 
tjenstbara. Det enda dugliga sättet att iakttaga detta be¬ 
träffande pollenkornen fann förf. efter flere fåfänga försök 
vara att lägga dem i vatten, då de dugliga kornen svälla upp 
och hafva membran och innehåll fullt utbildade, samt att se¬ 
dan räkna dem. Detta går lätt för sig med hjelp af ett mi¬ 
kroskop med ett hårkors i okularet ; 59 frukter af den fram- 
bragta hybriden iV. luteum . pumilum hade i medeltal 14,9 frön 
d. V. s. 10,9 [Io antal frön, som N.pum., modern, i medel¬ 
tal har, och endast 4,i ®/o af det antal frön, som N. lut., 
fadern, i medeltal har i hvarje frukt. 31 frukter af N. pu¬ 
milum . luteum hade 18,4 frön d. v. s. 13,5 ®/o öet antal frön, 
som N. p. och 5,1 ®/o af det antal, som N. l. i medeltal 
frambringar. Frönas grobarhet kunde förf. för tillfället ej 
bestämma, emedan en del af dem fortfarande årligen gro. 
NupJiar pumilum . luteum hade 86,3 ‘’/o? P- 85,6 ^/0 
liga pollenkorn, då N. p. i medeltal har 2,3 ®/o och N. 1. 2,6 
®/o odugliga pollenkorn. 
Att N. J. Andeessons N. intermedium, 1845 af honom 
först upptäckt vid Arfvidsjaur i Piteå-Lappmark och senare 
af honom anförd såsom den enda i Lappland förekommande 
arten af Nuphar (jfr Feies Summ. sect. I. 1846. 144; Andees- 
soN Conspect. veg. Lapp. 1846. 12), liksom äfven flere af 
de af Læstadius (Bot. Not. 1858) uppstälda formerna af 
Nuphar, hvaraf förf. sett originalexemplar, äro hybrider af 
’) Förf. säger sig begagna Nägelis beteckningssätt för hybrider. 
”Durch die Formel A + B bezeichne ich immer den Bastard der 
älterliclien Formen A und B, wenn es unbestimt oder gleichgültig 
ist, welche derselben Vater und welche Mutter gewesen sei. AB 
dagegen ist die Pflanze, welche A zum Vater, B zur Mutter hat und 
BA ist aus der Befruchtung von A durch B hervorgegangen.” Næg. 
Sitzungsb. Münch. Akad. 1865. II. 405. 
