Literatar-öfversigt. 
79 
Tvärsnitt' af \ tillplattadt, rutformigt, 
bladskaftet 4" /tvääggadt,med6 —10 kärl¬ 
under bladskif- ;knippen. Tjocklek.: bred- 
van: Vden nästan =1: 2. 
Bladets hårig- 
het : 
Bladskifvan på undre si¬ 
dan mot kanten mer eller 
mindre hårig. 
på ofre sidan platt, på un¬ 
dre mycket starkt hvälfdt, 
tvääggadt, med 22 — 27 
kärlknipp. Tjockl. : bredd. 
= 4; 5. 
Bladskifvan på undre si¬ 
dan utan hår eller med 
hår längs medelnerven. 
Studier öfver de Skandinaviska arterna af slagtet Rosa. 
Alliandling af N. J. Scheutz. 4:o, 46 sidd. och titelblad. 
Wexiö 1872. Edv. Ljungströms Arfvingar. 
Doktor Scheutz har i denna afhandling, hvilken utgifvits 
såsom specimen för lektorat, lemnat ett intressant och i flera 
hänseenden anmärkningsvärdt arbete. Då dylika lektorats¬ 
dissertationer vanligen äro tämligen sällsynta, hvadan många 
af denna tidskrifts läsare icke så snart torde få tillfälle att 
taga kännedom om sjelfva afhandlingen, må vi först — i en¬ 
lighet med af tidskriftens utgifvare gifvet uppdrag och med 
författarens tillåtelse — här få meddela ett utförligt referat 
af d:r Scheutz’ rhodologi, för att derefter kortligen våga ett 
omdöme angående det sätt, hvarpå förf. löst sin föresatta 
uppgift. 
Efter ett kort företal, hvari tacksägelser hembäras åt 
dem, som med råd och dåd befordrat arbetet, öfvergår förf. 
(p. 3.) till sjelfva Rosa-afhandlingen, som har till motto 
Fries’: ”Characteres non efficiunt species, sed ad ignotas 
determinandas sunt adminicula.” Slägtkaraktererna,’ hvilka 
här torde kunna förbigås, anföras, hvarefter något ordas om 
Rosaceernas gruppering och plats i det naturliga systemet, hvar- 
vid protesteras mot J. Gr. Agardhs uppfattning, enligt hvilken 
Earn. Eosaceæ (= Senticosæ L., Wbg) skulle innefatta flera 
vidt skilda grupper, som borde hänföras till olika familjer. 
Sär skil dt framhåller förf. såsom sin åsigt, att Dryadeæ äro 
nära beslägtade med Potentillesa (icke med Chrysobalaneæ 
och Sapindaceæ, såsom Ag. menar). — Efter vidrörandet af 
ett par morfologiska frågor, hvarvid förf. delar de numera all¬ 
mänt antagna åsigterna, att näml. ståndarne (och blomfodret) 
