Literatur-ôfversigt. 
I 
81 
Bladslcaftens glandulo sitet, äfvensom stiplerna, skola äfven 
lemna karakterer af vigt, hvaremot de af blommornas ställning 
och brahteernas form hemtade kännetecken anses ega en mera 
underordnad betydelse. BlomsTcaftens beklädnad är stundom 
karakteristisk; mest föränderlig anses den hos E. mollissima 
och K. rubiginosa! Blomfoderbladens varaktighet och rikt¬ 
ning erbjuda vigtiga karakterer till arternas skiljande; min¬ 
dre vigtiga anses deremot hronbladens form och färg, vig- 
tigare åter deras hårighet i kanten. NeHarierna, ståndarne 
och harpellerna anses föga, stiften mest hos utländska 
arter—karakteristiska. Njuponcns form, beklädnad, längd i 
förhållande till skaften, färg, tiden för deras mognad, kon¬ 
sistens och öfriga beskaffenhet förklarar förf. erbjuda ”högst 
vigtiga karakterer, hvilka jemte dem, som taggarne, örtbladen 
och foderbladen erbjuda, synas vara de vigtigaste för såväl 
skiljandet af detta slägtes arter, som dess fördelning i na¬ 
turliga sektioner!” 
Förf. redogör derefter (p. 15—16) för sin ståndpunkt i 
förhållande till artbegreppet. Tillsvidare förbigående denna 
redogörelse öfvergå vi emellertid till författarens speciela 
framställning af de Skandinaviska Eosa-arterna. Då af de 
24 arter, förf. anför, nära nog halfva antalet äro dels ”nya 
för vetenskapen,” dels ”förut förblandade” former af andra 
arter, hafva vi icke vågat det svåra företaget att ur författa¬ 
rens beskrifningar utbryta diagnoserna, utan meddela förfts, 
framställning till stor del in extenso endast med förbigå¬ 
ende af de flesta S3monymer, växtställen och anmärkningar. 
Härigenom blir dock vårt referat, vi medgifva det, snarare 
ett aftryck af förf:s arbete, hvilket vi hoppas såväl förf. som 
läsaren ursäktar. 
Bosa. 
o 
A. Årsskott glest beklädda med taggar ; foderblad vanl. 
flikiga. 
a. Stammens taggar typiskt klolikt krökta. 
I. Bubiginosce. Taggarne starka, mycket klolikt krökta; 
6 
