86 
Literatur-öfversigt. 
småbi, ellipt.— omv. äggr.—äggrunda, håriga och ofta (is. 
under) gråludna, enkelsåg. med framåt riktade sågtänder; 
blomskaft glandelhåriga ; njupon äggform. 1. omv. äggform., 
m. 1. m. glandelh., mogna upprätta med aifall. och nedböjda 
foderblad. 
(R. collina Jacqu. et plur. Auctt. saltim p. p.; R, canina ** col¬ 
lina Lge p. p.) 
ß) glabrescens Scheutz: blad friskt gröna och glatta, utom på 
skaften och nerverna på undersidan. 
Täml. sällsynt i Danm. och Sverige — Smål. Lidhult och Fem¬ 
sjö etc. Dal flerst., Ner. Wiby. Norge: Båevik & Molde enl. Lindeb. i 
Hns flora. Var. glabrescens vid Lyckeby i Blek. — 
12 R. coriifolia Fr. Stamtagg. likform., starka, klolikt 
krökta; småbi, äggr., enkel 1. sällan dubbelsåg., tjocka, lä¬ 
derart., rynkiga och (åtm. undertill) småludna med utstående 
sågtänder; blomskaft mycket korta, glatta med skärm nående 
öfver njuponämnena; njupon rundade, n. klotform. 1. sällan 
n. päronlika, köttiga, glatta med qvarsitt. slutl. upprätta 
foderblad. 
a) typica — bladen enkelsågade. 
/3) vacillans Scheutz — blad oregelb. enkelsåg. 1. otydl. dubbel- 
sågade. 
y) scanica (Crép. in litt.) bl. dubbelsåg. med glandelb. sågtänder. 
(Vid Hællebæk på Sjælland hafva J. Lange och A. Falck tagit 
en form, som närmast likn. R. coriifolia, men har affallande foder¬ 
blad (njupon ”valde pulposi”) och som torde förhålla sig till R. 
coriifolia såsom R. canina till R. Reuteri. Vill man skilja denna 
form föreslås för densamma namnet JRosa Langei!). — 
b. Stammens taggar typiskt raka. 
III VilloscB. Tagg. typ, raka; blad 2—3-par., vanl. 
håriga (hos de Skand. arterna alltid dubbelsåg.), under ofta 
glandelbär. ; foder bl. affall. 1. qvarsittande. 
Denna afdeln. kan indelas i tvänne hufvudgrupper : Mol- 
lissimce hafva de sterila grenarne styfva och icke bågböjda mot 
spetsen, tagg. vid basen hoptryckta, sällan (och då vanL blott 
på de sterila grenarne) krökta, blomkronan lifligt röd, foderbi. 
qvarsittande till njuponens fullkomliga mognad. Hit höra R. 
