88 
Literatur-Öfversigt. 
Under R. moll, må såsom underarter anföras: 
* R. pulchella Woods? Låg buske; kronbl. i kantenglandelhår* 
(annars hos R. moll. hela); småbl. ellipt., något konkava; foderbl' 
pardelade. — Ej sällsynt. 
* R. heteropliylla Woods. Blad gröna, mycket olikfom., med 
något spetsigare sågtänder; foderbl. vani. n. hela, ofta utstående 1. 
t. o. m. nedböjda. — Vida sällsyntare; utmärkt i Smål. vid Ljuuga 
i Sunnerbo — och i Femsjö. 
(Från R. pomifera skiljes R. molliss. genom ofvan anförda kän¬ 
netecken, från R. cuspidatoides, venusta, tomentosa och Friesii genom 
rundade 1. åtm. trubbiga blad och tidigt mogn. mjöliga njupon, som 
n. alltid äro blöd- 1. högröda, säll. pruinösa. — Var. coerulescens 
Scheutz har yngre grenarne och blomskaften pruinösa.) 
15 B. resinosa Sternb. Skiljes lätt från E. moll. genom 
bladen, som på undersidan hafva resinosa glandler (som dock 
stund, (då de äro ofärgade) äro svåra att upptäcka.) 
ß) arenaria Scheutz: bl. mycket små, njupon små, glatta. 
y) glahrata Fr. (under R. molliss): bl. glatta, under glandel- 
punkt. 
J) pyrifera Scheutz: njupon päronf., glandelborst., mogn. lutande. 
(Misstages stund. t. ex. i Sjöstrands Kalmar Läns Flora, för R. po¬ 
mifera.) 
R. resinosa synes hafva åtm. i Sverige samma utbredn. som R. 
mollissima fast sällsyntare; /S) vid Hyllie i Skåne; y) Blek., Sthlm vid 
Gröndal, Ög. O. Ryd. ; å) Kalmar. — 
16 B. venusta Scheutz. Stamtagg. täml. fina o. svaga ; 
bl. äggr. lancettl.—lancettlika, spetsiga ofta med afsmal- 
nande bas, mjukludna, gröna, dubbelsåg., småludna, glandel- 
fria; sågtänder mycket spetsiga, riktade mot bladspetsen; 
blomsk. glandelhår. ; foderbl. af den vackert mörkröda blom¬ 
kronans längd, på den omogna, (ännu gröna) frukten upp¬ 
böjda; njupon äggf.-runda, något läderart. och hårda; 
foderbl. upprätt utstående 1. utspärr., parfiik., qvarsitt. t. o. 
m. öfver vintern. 
Täml. sälls. i Smål., Blek. och Skåne. 
Skild från R. cuspidatoides genom habitus, finare taggar, mera 
finsågade och gröna, glandelfria blad: förhåller sig till nämnde art 
måhända såsom Rubus suberectus till R. plicatus. 
