114 
H. Mortensen. 
For at nå den, måtte der imidlertid gjöres en omvej nedover 
fjeldet, der her var temmelig stejlt, og omkring en lille so, 
dannet af det nedrislende snevand ; endelig nåedes målet. 
Sneen var ganske sammensimket og fast ("firnsne”), så den 
måtte losbrydes med stokken, for at en sneboldt kunde blive 
dannet; rundt om snebunken var vådt og dyndet af den 
smeltende rand, og vandet rislede herfra ned mod den omtalte 
SÖ. Men forovrigt kunde man botanisere i få skridts afstand 
fra sneen ; her voxede således Andromeda hypnoides L., der 
var i fuld blomstring, Lnzula spicata D. C., Luzula parvi- 
flora Desv. og Alchemilla alpina L.; den sidste var rigtig¬ 
nok dværgagtig og langt tilbage i udvikling, medens den for 
14 dage siden var iagttaget på klipper ved Göteborg i fuld 
blomstring. 
Vandringen fortsattes bort over den bojst mærkelige fjeld¬ 
ryg op mod nordvest, i retning af Snehætten. Denne Dovre - 
flelds kæmpe var imidlertid ikke visibel ; han gjemte sit hvide 
hoved i skyerne, og selv hans nedre omrids lå halvt i tåge. 
Derimod trådte Bundane hen på eftermiddagen frem med 
klar begrændsning, bestrålet af den synkende sol, og glim¬ 
rende med pletter og striber af den hvideste sne ; denne 
imponerende fjeldgruppe så ganske ud som spraglet marmor. 
Vejen gik nu nedover en stejl skrænt, på hvilken Pulsatilla 
vernalis Mill, fandtes, selvfölgelig forlængst afblomstret; 
under en stejl fjeldvæg fandtes Viola hiflora L. i mængde; 
denne fine og yndige plante voxer selskabeligt i större og 
mindre pletter, altid i ly af fjeldsiderne ; den vilde neppe kunne 
tåle de skarpe vindes påvirkning; de mange små höjgule 
blomster danne i forening med de lysegrönne fine blade en 
behagelig modsætning til de lichengrå omgivelser. 
Efterhånden nåede man opover bjergmassens höjeste ryg, 
der på dette sted tillige er vandskjel mellem det sönden- og 
nordenfjeldske Norge. Herfra sænkede fjeldet sig stærkt mod 
nord ned i en dal, på hvis liöjre side ”Vårstien” löber. Men 
det lakkede nu ad aften, og man måtte begynde at tænke 
på hjemvandringen til det forresten ikke fjerne Jerldn, der 
