Spridda anteckningar rörande de skandinaviska mossorna. 
141 
i afseende på rothåren öfverensstämma med beskrifningen 
(af Nees) på den senare, så afvika de deremot så fullkom¬ 
ligt från samma heskrifning, hvad bladens storlek, form, rikt¬ 
ning, byggnad m. m. angår, att en dylik förvexling aldrig 
bort kunna komma i fråga. O. Sphagni är äfven af alla hos 
oss förekommande rundbladiga Jnngermaniacece den lättast 
igenkända, tack vare de små och så egendomligt förtjockade 
cellerna i bladet, hvars kant dessutom oftast är något mör¬ 
kare färgad än den öfriga delen och bildad af tjockare och 
något (i tvärsnittet lättast sedt) uppblåsta celler. J. Schra- 
deri åter har stora, likformiga och knappt förtjockade blad¬ 
celler. Alla de ofvan uppräknade växtställena för denna senare 
äro fullt säkra, ty plantan stämmer alldeles till punkt och 
prick öfverens med de af Nees och andra lemnade beskrif- 
ningar, med (jottsches albildning i Hepaticce europcece och 
i Flora danica, samt med alldeles säkra ex. från det euro¬ 
peiska fastlandet. 
Forts. 
Literatur-Öfversigt. 
Die Ergebnisse der neueren Untersncliungen über die 
Spaltöffnungen. Von Dr. K. Prantl. (I Flora 1872). 
Förf. afser med denna uppsats att lemna en kritisk öf- 
versigt, öfver hvad vi för närvarande veta om klyföppningarne 
såväl i anatomiskt som fysiologiskt hänseende. Då någon 
utförligare redogörelse för de undersökningar öfver klyföpp¬ 
ningarne, som i senare tider blifvit gjorda, ej blifvit lemnad 
på svenska språket, så anser utgifvaren ej olämpligt att här 
meddela ett utförligare referat. 
^ I. A.nutovnien. 
Med klyföppning betecknade man förr endast sjelfva den 
springformiga öppningen, men det är af praktiska skäl bättre 
att med hlyföppning eller stoma beteckna hela organet, 
hvars väsentliga beståndsdelar äro sjelfva springan och de 
