Literatur-öfversigt. 
143 
i förtjockningarne består af cellulosa och endast det yttersta 
lagret är cuticulariseradt. Hos växter med vaxöfverdrag på 
epidermiscellerna sträcker sig detta sällan öfver slutcellerna. 
Slutcellerna äro äfven genom sitt innehåll olika de när¬ 
gränsande epidermiscellerna; de innehålla för det mesta klo¬ 
rofyll och väl alltid stärkelse; hos Salvinia och på färgade 
blomblad är deras innehåll färglöst, fast hos de senare inne¬ 
hållande några grönfärgade stärkelsekorn. 
Hela klyföppningen uppkommer af en på flere olikartade 
sätt anlagd cell, klyföppningsmodercellen, som delar sig i 2 
celler, och genom klyfning af dess yngsta cellvägg uppkom¬ 
mer springan. Enligt Mohl och Strasburger delar sig klyf- 
öppningsmodercellens cellkärna i 2 kärnor, mellan hvilka 
båda sedan uppstår en späd knappt S 3 mbar skiljevägg, som 
först visar sig som en rundt om cellen löpande och i dess 
lumen framspringande list. 
Sachs, Hofmeister och förf. hafva deremot visserligen 
iakttagit en cellkärna i den odelade modercellen och en i 
hvardera af dottercellerna någon tid efter delningen, men 
deremot ingen omedelbart före och efter delningen, hvilket 
förhållande afviker från det enligt Hanstein normala förhål¬ 
landet hos de högre växternas vegetativa celler. Enligt desse 
senare författare uppstår skiljeväggen simultant och icke suc¬ 
cedant; den delar sig sedan i lameller, som börja att skilja 
sig åt på yttre och inre sidan af den blifvande springan. 
Hos Graminece öppnar sig springan i början mycket, men 
blir under utvecklingen småningom smalare. 
Klyföppningsmodercellen uppstår af en ung epidermiscell 
C’urmodercell”) antingen (1) genom en enda delning (sällan 
med upprepad delning i samma riktning, eller (II) genom 
en rad af förberedande (s. k. interimistiska) delningar i be¬ 
stämda riktningar, af hvilka den, som leder till bildningen 
af kljdöppningsmodercellen, intager ett bestämdt ställe. 
I. Denna första typ delar sig åter i flere underafdel- 
ningar: 
