144 
Literatnr-öfversigt. 
A. I det enklaste fallet är med bildningen af modercellen 
bildningen af hela klyföppningsapparaten fulländad, som då 
består endast af klyföppningen sjelf. Härvid kan a) delning 
ega rum på vanligt sätt genom en tvärvägg, som samman¬ 
binder urmodercellens långväggar, och det alltid i främre 
änden (Hyacinthus, Sambucus, Selagineïla), eller b) en egen¬ 
domlig form på skiljeväggen uppkomma. Blir den ifrågava¬ 
rande tvärväggen ej rak, utan bugtar starkt ut åt den större 
systercellen (som blir en vanlig epidermiscell), och blir den 
mindre systercellens andel i modercellens långvägg allt min¬ 
dre och slutligen försvinnande, så uppstår en s. k. U-formig 
vägg, som är fäst vid urmodercellens främre vägg (Plan¬ 
tago, Silene, Asplénium hulhiferum). Denna U-fo]*miga 
vägg är ofta fäst vid modercellens vägg på en enda punkt 
och synes då nästan vara 0-formig (Aneimia villosa, Ni- 
phoholus Lingua), ja i det extremaste fallet är sambandet 
med modercellen upphäfdt, så att midt i en epidermiscell 
liksom urskäres en af en ringförmig vägg begränsad cell, 
som dock inåt har ett mindre omfång än utåt ( — en stym¬ 
pad kon). Härigenom kommer klyföppningen att ligga midt 
i en epidermiscell (Aneimia fraxinifolia). Stundom (Pteris 
longifolia) anlägges klyföppningsmodercellen ej vid första 
delningen, utan parallelt med den U-formiga väggen bildas 
en annan likadan vägg som först ger upphof åt densamma. 
B. I denna grupp förenar förf. de fall, i hvilka egendom¬ 
liga delningar uppträda i de klyföppningen omgifvande cel¬ 
lerna, hvarigenom biceller uppstå, som af förf. kallas ”bi- 
ordnade” till skilnad från de efter typen II uppkomna. Allt 
efter dessa bicellers läge till klyfmo der cellen urskiljer förf. 
3 underafdelningar: a) delningarne uppträda endast i de 2 
på ömse sidor om klyföppningsmodercellen belägna epider- 
miscellerna (Aloe, Gramineae, Proteacece), eller b) i de 4 
klyföppningsmodercellen omgifvande cellerna, således äfven i 
deras systerceller. Dessa delningar kunna upprepas mer 
eller mindre ofta och inträda stundom först efter uppkomsten 
af slutcellerna (Coniferae, Cycadeae, Ficus), c) Liksom i a) 
