Literatur-öfversigt. 
147 
Braun jemte de normala äfven smärre stomata, som icke ha 
någon eller endast en' mycket liten lufthåla under sig; han 
kallar dem hlinda luftspringor (microstomata). 
Ofta är klyföppningsspringan ej riktad åt något bestämdt 
håll, sällan är den vinkelrät mot organets längdriktning 
(Casuarina, Viscnm). Bland kärlväxterna saknas stomata 
endast hos Neottia, Monotropa^ Cuscuta och Eplpogium 
Gmelini. De finnas ganska allmänna på bladen, stjelken, 
vidare på underjordiska rhizomer, blomblad, torrare pericar- 
pier, köttiga frukter, till och med på yttre sidan af fröet 
hos Tulipa samt på det sköldlika sporbladet hos Equisetum ; 
deremot saknas de på gräsens ligula. Ofvanpå nerverna 
ligga de endast hos SeJaginella. På undre sidan af simmande 
blad liksom på andra växtdelar, som lefva helt och hållet 
under vatten, saknas klyföppningar. Undantag göra dock 
några Isoetes-2iYiei% Lemna trisulca, kotyledonerna af Ea- 
nunculus aquatilis och primordialbladen hos Marsilia. He- 
terostomata afvika normalt i detta förhållande. De på 
fuktiga ställen växande arterna hafva flere stomata än de på 
torra ställen förekommande af samma slägte. 
II. Fysiologien, 
Förf. anför en del nyare undersökningar, men dessa 
sprida icke något klarare ljus öfver klyföppningens mekanik 
eller hennes funktion. Nya undersökningar i dessa riktnin¬ 
gar behöfvas. Ljus och värme befordra springans öppnande, 
hvarför man med stor grad af sannolikhet kan antaga, att 
springan står öppen om dagen och sluten om natten. Då 
springan öppnas blifva slutcellerna smalare, men tilltaga i tjock¬ 
lek. Eedan Mo hl slöt af stomatas anatomiska läge, att de¬ 
ras funktion i allmänhet är att förmedla kummunikationen 
mellan den i intercellularrummen inneslutna luften och at- 
mosferen, och att de således spela en framstående rol både 
vid respirationen och transpirationen. Czech anser att sto- 
mata äfven tjena till att förstärka ljusets inverkan på paren¬ 
chyme t i växtens inre. 
10 * 
