Literatur-öfversigt. 
151 
hårda dom jemföra, hvad Koch, en af de ärligaste floristiska 
författare, som någonsin funnits (man jemföre hans förfarings¬ 
sätt i fråga om slagtet Eubus !), i sin till samman med Mer¬ 
tens utgifna Deutschlands Flora III, p. 442 säger om sin be¬ 
handling af slägtet Kosa: ”das — Yorgetragene — ist das 
Ergebniss einer in der freien Katur und in verschiedenen 
Gegenden Deutschlands angestellten und lange fortgesetzten 
Forschung. Wir haben eine Keihe von Jahren hindurch die 
Kosen mit besonderer Vorliebe beobachtet!” 
Förf. anser sanningen ligga midt emellan de extrema 
åsigterna, å ena sidan, ”att emellan s. k. arter Annas en 
mängd förenande nuanser, så att alla remarkabla kännetecken 
försvinna” — och å den andra, ”att inom alla noga stude- 
derade slägten flnner man inga mellanformer, om icke hy¬ 
brida”. Vidare påpekar förf., att variationsförmågan inom 
samma slägte är olika stor inom olika florområden, hvarvid 
särskildt omnämnes, att i det inre Småland visa sig Kosa¬ 
arterna ganska konstanta. — Förf. säger sig icke lägga stor 
vigt vid, om man såsom arter eller blotta varieteter anser 
de former, hvilka han uppställt såsom nya] arter af det skäl, 
att han funnit dem lätt åtskiljbara och utmärkta, och eme¬ 
dan han anser det icke vara utan vigt, att hvarje utmärkt 
och distinkt form särskildt Iramställes. — Med erkännande 
af nyttan af en sådan framställning tror jag dock, att det 
icke är så alldeles ovigtigt, huruvida dylika former framstäl¬ 
las såsom arter eller blotta varieteter. Hvilken oreda sprides 
icke inom den floristiska literaturen genom dessa mussor af 
”nya arter”, som vid närmare granskning ofta nog visa sig 
vara ganska simpla lokalformer! Hade nu förf. skrifvit en 
uppsats om t. ex. Inre Smålands Kosor, så hade det nog 
dier, hafva de visserligen icke kunnat rubbas af dr Scheutz’ arbete. 
Erkännas bör ock, att jag icke gjort mig särdeles stort besvär med 
studiet af t. ex. en Crépins rhodologiska arbeten, oaktadt — eller 
kanske rättare — just emedan jag i synnerhet i De Candolles Museum 
i Genève haft förträffligt tillfälle att lära känna den Jordanska sko¬ 
lans uppfattning af detta slägte. 
