154 
Literatur-öfversigt. 
och K. dumetorum äro i naturen tvänne konstant skilda ar¬ 
ter”. Icke på grund af karakterernas ohetydlighet men väl 
deras gränslösa oheständigliet, hvarigenom de i sjelfva ver¬ 
ket upphöra att vara karakterer, synes mig deremot otvifvel- 
aktigt att E. canina och dumetorum endast äro olika modi¬ 
fica, tioner af samma art, E. canina L., Koch! Samma om¬ 
döme gäller om B. pubescens A. Blytt, Scheutz — af hvilka 
jag tagit tydliga, men icke konstanta former t. ex. vid Salt¬ 
källan i Foss s:n af Boh. och på Särö i N. Halland. Bla¬ 
dens sågning är här, litsom hos E. canina vera, varierande — 
enkel och dubbel, foderbladen äro stundom affallande, ibland 
qvarsittande t. o. m. långt fram på nästa höst, så att det 
t. 0 . m. kan hända, att man på samma buske träfiar års- 
njupon med affallna, florårsnjupon med qvarsittan.de foderblad ! 
B. tomentella, en af de många föreningslänkarne mellan E. 
dumetorum och E. pubescens, i södra och mellersta Sverige 
ganska vanlig, är af samma skäl, som vid E. dumetorum 
angifvits, endast att anse såsom en forma E. caninæ och det¬ 
samma gäller in amplissima forma om B. clivorum, hvilken 
utgör en del af E. canina y) collina Koch. Angående E. 
coriifolia jmfr Bot. Not. 1871 p. 81. 
Af E. villosae anför förf. såsom skandinaviska följande : 
E. pomifera Herem., E. mollissima Wiled., Fe., E. resinosa 
Sterbe., E. venusta Scheutz, E. cuspidatoides Crée., E. to- 
mentosa Sm., E. Friesii Scheutz och E. commutata Scheutz, 
summa 8 arter! Det är underligt att förf. icke påträffat 
några mellanformer mellan B. pomifera och mollissima, 
hvilka han synes anse så utmärkt väl skilda, att t. o. m. 
den, som icke gör sig besvär att närmare undersöka dem, 
icke kan förena dem (anf. st. p. 15—16). Sådana mellan¬ 
former äro dock i vestra och södra Sverige icke så sällsynta. 
Utom Sverige har jag i synnerhet i Ehendalen funnit former, 
angående hvilka det varit åtminstone mig omöjligt att afgöra, 
till hvilkendera af dessa tvä arter de borde hänföras. Att 
skilnaden mellan glandelhår och glandelborst stundom är 
hårfin, vet hvar och en, som något studerat i naturen t. ex. 
