Literatur-Öfversigt. 
157 
Bidi •ag til Kundskaben oui Yegetationen paa Nowaja 
Seinlja, Waigatschöen og ved Jugor s trædet. (Efter 
Samlinger hjembragte fra den Kosenthalske Expedition i 
1871 ved Hr Student Aagaard,) Meddelt af A. Blytt. 
(I Videnskabs Selskabets Forhandlinger for 1872.) 
Af hafsalger innehöll ifrågavarande samling 7 arter och 
1 var. (bestämda af prof. Schûbeler), alla från Nowaja Semlja; 
af löfmossor (bestämda af N. Wulfsberg) 24 arter, hvaraf 18 
från N. Z. ; alla både alger och mossor sådana, som före¬ 
komma i Norge. Lafvarne (bestämda af Th. Fries) utgjorde 
56 arter och 1 var., hvaraf 37 arter från N. Z., deribland 
äfven en ny var., Calqplaca elegans y suhtulosa Th. Fr.: 
thallo effuso, laciniis tumidis, subinflatis ; insignis forma, ha¬ 
bitu ad Hufouream flammeam nonnihil accedens. Antalet af 
kärlväxter (bestämda af A. Blytt) gick till 107 arter och 
3 var., hvaraf 71 arter och 1 var. från N. Z. Bland dessa 
senare äro i Trautvetters förteckning (se föreg. nr, p. 116) 
icke upptagna 8 arter; af dessa finnas pä Spetsbergen 3 ar¬ 
ter; de öfriga 5 äro: Cerastium trigijnum, Ej>ilohiuni sp., 
Pyrola sp.. Salix lanata och huznla spieata. 
Bidrag till mossornas morfologi och inbördes systema¬ 
tiska ställning af S. 0. Lindberg (i Finska Vetensk. Soc. 
Förh. år 1872). 
Tillämpande de morfologiska karakterer, som hemtas 
från tvänne olika utvecklingssätt af mössan, i det nämligen 
denna utbildas antingen uteslutande ur det cellulära hyllet 
kring arkegoniets central-cell eller ur sjelfva axelspetsen, 
uppställer förf. tvänne jemnlöpande serier inom lefvermos- 
sornas ordning. I motsats till andra systematic! ställer 
Lindberg lefvermossorna öfver blad mossorna, och bland de 
förra anses Marcha, ntiacece utgöra den högst utbildade grup¬ 
pen på grund såväl af stammens anatomiska struktur med 
egendomliga stomata och luftrum och tillvaron af spiral-, 
nät- och ring-celler i olika delar af växten som ock af fruk¬ 
ternas förening uti ett fäste, omgifne af flera sambladiga sve- 
