F. W. C. Areschoug, Om Rubtis Idæus L. 
169 
serie, men ifrågavarande art företer ingen närmare slägtskap 
med någon af alla dessa former. Den utmärker sig företrä¬ 
desvis genom den från sitt fäste vid fruktmognaden afloss- 
nande frukten, men afviker dessutom äfven genom åtskilliga 
andra kännetecken. Bland dessa förtjenar i främsta rummet 
att anföras det bland de Europeiska arterna alldeles enstaka 
stående förhållandet, att barken under andra året mer eller 
mindre fnllständigt afijällas från stammarne. Erukten hos 
alla de öfriga arterna af denna grupp är svartaktig, vanligen 
dragande i blått eller rödt, men hos denna rent röd eller 
gulhvit. Vidare har den en synnerlig benägenhet att från 
sina underjordiska delar utveckla telningar, som derföre ofta 
anträffas på flere alnars afstånd från den buske, som gifvit 
dem upphof. Enligt Babington’s uppgift (The British Eubi, 
pag. 42) har denna art en krypande rotstock, som förmodli¬ 
gen antages frambringa knopparne. Enär jag ännu ej varit 
i tillfälle att fullfölja denna växts hela utveckling ända från 
groningen, har jag ej med säkerhet kunnat afgöra, huruvida 
de underjordiska knoppalstrande delarne äro rotstockar eller 
verkliga rötter. Men alldenstund deras anatomiska byggnad 
öfverensstämmcr med rotens genom frånvaro af märg och de 
sakna fläll och borst, hvilka båda finnas till och med på den 
underjordiska delen af de uppåtväxande skotten, så är det 
antagligt, att det är rötterna, som framalstra knoppar. Detta 
antages äfven af O. Kuntze (Keforra deutscher Brombeeren, 
pag. 26). En dylik bildning af knoppar på den underjordiska 
delen af växten har jag icke iakttagit hos någon annan af de 
europeiska buskartade Bubi. Emellertid förtjenar det anföras 
att Dr. W. O. Focke (Nachtr. zur Brombeerflora der Umge¬ 
gend von Bremen, pag. 459) uppgifver, att B. fruticosus L. 
{B. plicatus Whe.) starkt förökar sig på samma sätt som 
B. Idæus L., hvilket det emellertid aldrig lyckats mig att 
få se bekräftadt. Till de redan anförda, för B. Idæus L. 
karakteristiska egendomligheter komma nu åtskilliga andra, 
som mer eller mindre sällan förefinnas hos de öfriga arterna 
och hvilka tyckas antyda, att denna art måste tillhöra en 
