Om Rubus Idæus ]j.. dess affiniteter och ursprungliga hemland. 
173 
Borkh., en annan med B. discolor Whe. Och enligt min 
åsigt står nämnde art i norra Europa närmast .R. 
Sm. Men alla tre dessa olika åsigter äro i viss mån berät¬ 
tigade; man har endast haft analoga, men skilda former för 
ögonen. Den i Frankrike och England förekommande B. 
thyrsoideus har utvecklat sig ur B. discolor Whe., den i 
södra Europa ur B. tonicntosus Borkh., och den nordeuropei¬ 
ska är en med dessa analog form, uppkommen af B. coryli- 
folins Sm. 
Jag tror mig sålunda hafva grundad anledning till att 
antaga, att B. suberectus Ands. hvarken tillhör samma typ 
som ifrågavarande art, ej heller är en hybrid af denna och 
B, fruticosus L. De mellanformer, som förefinnas mellan 
B. Idceus L. och B. ccesius L. och som af Weihe blifvit be- 
skrifna som varieter af den sistnämnde arten under namn af 
B. pseudo-ccesius och pseudo-Id(m% äro deremot verkliga 
hybrider af dessa arter. Ty dels hafva de lånat de vigtigare 
karaktererna af dem båda dels. att jag så må säga, vackla 
de till den grad mellan dessa, att de nästan öfvergå än till 
den ena än till den andra af de båda arterna. Frukten är 
vanligen svart, men jag har äfven funnit den på oomtvistad 
B. pseudo-ldœus Whe. röd och lossnande från sitt fäste, i 
dessa afseenden öfverensstämmaude med B. Ideens L. Der¬ 
emot närmade sig deras smak den af frukten hos B. cœsius L. 
Jag har med dessa betraktelser velat bevisa, att ifråga¬ 
varande art i afseende på karakterer står mera isolerad än 
någon af de andra Europeiska buskartade R^^/>^<5-formerna 
och att de arter bland dessa, hvilka tyckas förena densamma 
med de öfriga, antingen äro analoga former, tillhörande an¬ 
dra grupper, eller hybrider. Detta förhållande är så mycket 
mera anmärkningsvärdt, som denna arts variationsförmåga 
ingalunda är inskränkt inom några trånga gränser. Det bru¬ 
kar nämligen annars vanligen vara fallet, att de arter, som 
äro mycket isolerade med hänsyn till andra arter inom samma 
slägte, på samma gång hafva ringa benägenhet att variera. 
Någon förvexling af t. ex. de i Europa lefvande örtartade 
