Om Bubns Idæus L.. dess affiniteter och ursprungliga hemland. 
175 
som hos jR. fruticosus L. Det anförda torde vara tillräck¬ 
ligt, för att visa, att denna art är mycket variabel, ehuru 
dess variation håller sig inom sådana gränser, att inga öf- 
vergångsformer till andra, i Europa lefvande arter derigenom 
uppstå. 
En blick på de förändringar, som klimatet i olika delar 
af vår verldsdel utöfvat på formbildningen inom slägtet 
Rubus, t 5 ^ckes äfven ådagalägga, att ifrågavarande art tillhör 
en annan typ än de öfriga arterna. I norra Europa öro näm¬ 
ligen de glatta, tunnbladiga formerna lörherrskande, i östra 
de glandulösa samt i södra och vestra delarne de filtludna 
(Rubi discoïorcs S tomentosi) . I de vestra kustländerna 
framträda väl äfven, under inverkan af hafsklimatet, glandu¬ 
lösa former, ehuru, såsom det förefaller mig, åtminstone hvad 
större delen af dem beträffar, skilda från de glandulösa for¬ 
mer, som finnas i östra Europa (jemfr. min uppsats ”Om 
Skandinaviska Ew?)w5-formerna af gruppen Corylifolii” i Bot. 
Notiser, 1871, nr. 5 och 6). De former (Rubi suberecti 
och corylifolii), hvilkas jfftre organisation i synnerhet är 
afpassad efter det i norra Europa rådande klimatet och som 
derföre äro öfvervägande derstädes, utmärka sig genom glatta 
stammar, stora tunna och glatta blad samt en i allmänhet 
ringa blombildning. Endast pa för solljuset starkt utsatta 
lokaler utvecklas former af gruppen eorylifolii med på undre 
sidan hvitludna blad, ehuru dessa aldrig blifva så starkt filt¬ 
ludna som på former från mellersta och södra Europa. Och 
de Ruhi disc olores eller glandulosi, som förefinnas t. ex. på 
den skandinaviska halfön, äro inskränkta till de sydligare 
delarne och hafva förmodligen invandrat från närgränsande 
länder, sedan de redan antagit en mera oföränderlig form. 
Men äfven dessa under en senare period invandrade arter 
hafva till en viss grad fått ackommodera sig efter våra natur¬ 
förhållanden och framträda härstädes, äfven om de växa på 
för solljuset starkt utsatta ställen, snarare som skuggformer, 
jemförda med de typiska formerna af samma arter från mel¬ 
lersta eller södra Europa. Glattheten och tunnbladigheten, 
