46 
sig undan från sådana delar, som icke vätas, hvilka 
sålunda genom vattnets bortledning åt annat håll skyd¬ 
das emot en långvarigare beröring med detsamma. 
En sådan kan ju under flere omständigheter vara för 
here växtdelar mindre fördelaktig, såväl genom en di¬ 
rekt inverkan på epidermis som genom de skadliga 
värme- och ljusförhållanden, hvilka under en linsformad 
vattendroppe vid direkt solljus kunna framkallas. Ge¬ 
nom dylika anordningar kan sålunda verkligen regn 
ledas bort från sådana ställen på växten, der det möj¬ 
ligen eljest skulle kunna qvarstanna och göra skada. 
Jag lägger härpå en ganska stor vigt och jag har äfven 
i min afhandling pag. 61 framhållit betydelsen af dif¬ 
ferentieringen i vätbara och icke vätbara ytväfnader. 
Kny hör emellertid aldeles icke till dem, som vilja 
förneka, att tillpassningar för atmosferisk nederbörd 
kunna finnas på ofvanjordiska växtdelar, äfven om ett 
vattenupptagande i nämnvärd mån genom dem icke kan 
uppvisas. På sid. XXXIX anmärker han neml. i för¬ 
bigående att rännor och hårränder kunde vara bestämda 
till att hastigare*) leda mindre vattenqvantiteter till 
marken och roten. Men i sådant fall äro de ju tydligen 
tillpassningar, hvilket förhållande, såsom jag här ofvan 
visat, på åtskilliga ställen i min afhandling förut finnes 
påpekadt. Afvenledes har Kny i ett par andra upp¬ 
satser **) sökt visa, att hos åtskilliga växter finnas sär¬ 
skilda tillpassningar, hvilka äro bestämda till skydd 
mot regndropparnes och haglets mekaniska inverknin¬ 
gar. Han söker nemligen i dessa afhandlingar göra 
troligt, att den hvälfda formen hos de af starkare 
nervanastomoser omslutna bladfacetterna är en tillpass¬ 
ning för att skydda bladet mot de stötar, som häftigt 
regn och hagel kunna åstadkomma. Riktigheten af 
# ) I st. för hastigare skulle jag hellre vilja sätta säkrare. 
**) Se Berichte der Deutschen Botanischen Gesellschaft Band 
III pag. 207 och 258. 
