53 
ligt att i alla detaljer följa gången vid fruktens öpp¬ 
nande. 
Vi välja vid beskrifningen i första liand Nuphar lute¬ 
um. Förbigå vi alla föregående utvecklingsstadier * *) och 
endast taga i skärskådande frukten i ett något så när 
fullmoget tillstånd, har denna en i det närmaste konisk 
form med en starkare insnörning under det skål- ochstrål- 
formade märket. Vid eller under fruktens bas och så¬ 
som en förmedling mellan denna och fruktskaftet fin¬ 
nes åter en kraglik ansvällning, som afslutar frukt¬ 
skaftet och med dennas öfre del bildar en fotliknande 
utvidgning, som uppbär den koniska frukten. Denna 
ansvällning är som bekant det ställe, på hvilket hyl- 
ledelarne jemte ståndare hos denna Nymphæacé äro 
fästade, och som qvarstår såsom en hård och fast 
rand med korkbetäckta spår efter de affallna blom- 
delarne (blomfästet). Granskas fruktens, fruktväggens, 
fruktfästets och fruktskaftets inre struktur närmare 
skall man snart finna, att särskildt kärlknippesy- 
stemet är olika anordnadt inom de nämda delar ne. 
Såsom väl kändt är företer kärl knippeförloppet öf- 
verkufvud taget en stor oregelbundenhet hos denna 
växt *) ; en dylik oregelbundenhet i anordningen 
återfinnes också uti föreliggande växtdelar. Ett 
tvärsnitt genom fruktskaftet i j — 1 ctm under 
frukten och den kraglika ansvällningen under denna 
visar, att kärlknippena ligga strödda inom den starkt 
lakunösa grundväfnaden dock så att de ytterst belägna 
äro i förhållande till hvarandra något så när anordnade 
i krets. En serie af tvärsnitt uppåt visar oss vidare, 
hurusom flertalet af de förut uti parenkymet fördelade 
knippena samla sig till en kretsformig zon eller sam¬ 
manhängande kärlväfnadsring, inom hvilken 1—2 — 3 
ensamt stående knippen befinna sig. Denna ring kny- 
*) Jmf. i detta fall Trécul, 1. c. sid. 329—331. 
*) Jemf. De Bary, Vergl. Anatomie, sid. 262. 
