57 
vid 4-talet alltid strängt följes. Under förloppet nppåt 
afgifvas kärlknippen till bloindelarne, först till de 4 
foderbladen, derefter till kronbladen i upprepadt 4:tal. 
Den regelbundna fördelningen af knippena är emel¬ 
lertid längre upp svår att följa, ock man kan enklast 
säga, att knippesystemet ordnas i t venne kransar, af 
hvilka den yttre öfvergår i yttre fruktskalet ock den 
inre ingår i fruktens centrala del. De i fruktskalet 
fördelade knippena äro bestämda dels för märket dels 
för de blomdelar, som kafva sin plats på skalets yttre 
vägg, till kvilka delar också alltjemt knippen afgifvas. 
Vid den gräns, der ärren uppkör återstå endast sådana 
kärlknippesträngar, som sedermera öfvergå i märket. 
Söker man med stöd af ofvan antydda yttre ock 
inre beskaffenhet kos frukten att bestämma den så 
att säga svaga punkten i fruktväggens kållbarket mot 
ett inifrån påverkande tryck, som kär lika väl som 
kos Nupkar ock kanske i ännu kögre grad åstad¬ 
kommes genom utbildningen af ett svampigt inre, skall 
man helt säkert på förhand förlägga densamma till 
den gräns på fruktväggen, der märkena efter stån- 
darnes fästpunkt uppköra, ock der den släta och glatta 
delan af fruktväggen med märke vidtager. På detta 
ställe börjar och fullbordas också verkligen spräng¬ 
ningen. Märket jemte den del af fruktväggen, som 
sluter sig närmast intill detta ock är fullständigt i 
saknad af ärr, skäres nemligen af, stundom kelt hastigt, 
ock faller bort ock sjunker till botten. Den öfriga 
delen af skalet deremot uppdelar sig uti ett fåtal la¬ 
meller, kvilka med en viss kraft rulla sig tillbaka 
ock i förening lägga sig som ett tak öfver fruktfästet 
ock det detta uppbärande fruktskaftet. Den inre mas¬ 
san, som kär ej längre sammanhålles i fack efter 
fruktrummens antal upplöser sig, ofta ögonblickligen, 
uti ett moln af kvita säckar, kvarje säck inneslutande 
ett frö ock en luftblåsa. Säckar ne köja sig omedelbart 
mot vattenytan, der de utbreda sig öfver densamma. 
