63 
I. Den 21 Mars 1888. 
1. D:r N. Wille refererade: 
Fröken S. Andersson, Om kärlknippenas utveckling lios 
nionokotyledonerna. (Tryckt i Bihang till K. Sv. Vet.-Ak. 
handl . , bd. 17, afd. III. n:o 12). 
2. Om gruppindelning och hybrider inom 
slägtet Potamogeton. 
Af S. Almquist. 
Såsom hufvudgrupper måste uppställas: 1) Plan- 
taginifoliæ Fr., 2) Grraminifoliæ Fr., 3) Ligulatæ Fr.; 
den första bestående af de bredbladiga, den andra af 
de gräsbladiga, hvilka isynnerhet utmärkas genom att, 
såsom det synes, alltid vara 1-åriga samt genom sina 
egendomliga groddknoppar, den tredje af de borstbla- 
diga, hvilka hafva bladslidor med snärp, ej som de 
öfriga fria snärpslidor (”stipler 77 ). Två arter, P. 
densa och crispa , kunna ej inrangeras i någon af 
grupperna, utan måste på grund af betydliga afvikel- 
ser från öfriga arter anses som typer för hvar sin 
skilda grupp. 
Inom gr. Plantaginifoliæ , som är störst, torde 4 
typer lämpligast böra urskiljas: 1) natans-typen, med 
endast en art, P. natans (sparg dnifolia är en märkvär¬ 
dig arktisk ras), utmärkt genom de affallan.de blad- 
skifvorna; 2) polygonifolia-typen, innefattande P. flui¬ 
tans (å andra sidan beslägtad både med natans och 
lucens ), polygonifolia, plantaginea (= colorata), alpina (= 
rufescens), bildande en serie af mer än i andra grupper 
isolerade arter, docktydligen sammanhängande; 3) gra- 
minea-typen, innefattande en ytterst trasslig formkom¬ 
plex af gammalt delad i två arter, P. lucens och 
graminea *), utmärkt genom de förtjockade axskaften 
*) En ur flere synpunkter intressant f. är graminifolia Fr. (==• 
borealis Kihlman, ej Læst.), stående närmast till P. gramivea (ehuru 
större, med mycket mer platta och släta blad) men äfven närmande 
