14 
timeter höga, dels kortare, men sällan uppnående 
mindre än 30 cm. i höjd. De äro 1 l j 2 —2 mm. 
tjocka på sin nedre del och småningom uppåt afsmal- 
nande, styfva, trinda, ihåliga, gröna och beklädda 
dels med 1—1 1 / 2 mm. långa, föga styfva och glest 
sittande hår, dels med kortare och tätare sittande. 
Från bladvecken på stjelkarnes mellersta del utgå 
oftast små, fåblommiga grenar, men stundom kunna 
dessa grenar vara ganska långa och, likasom stjelkens 
topp, bära en sammansatt, rikblommig blomqvast. De 
nedersta bladen på. de blombärande stjelkarne förvissna 
vanligen före eller under blomningen. Bladen på 
rotbladsknippena oftast sjufingrade (stundom ett eller 
annat endast femfingradt), med syllika stipler, lång¬ 
håriga, på öfre sidan enrefflade, 15—25 cm. långa skaft 
och kortskaftade — oskaftade, lancettlika — omvändt 
äggrund t lancettlikt vigglika, trubbiga, oftast ända 
från basen grofsågade, 30—55 mm. långa, 12—20 
mm. breda småblad, hvilkas uddtand icke når mycket 
framom de närmaste sidotänderna. Stjelkbladen med 
äggrunda, tillspetsade stipler, femfingrade, de nedre 
med skaft af bladskifvans längd, de öfre mer och 
mer kortskaftade, ju högre upp de sitta. De nedre 
stjelkbladens småblad kortskaftade, omvändt äggrundt 
lancettlika — smalt omvändt äggrundt lancettlika, af- 
smalnande mot basen, 25—35 mm. långa, 10 —15 mm. 
breda och med uddtanden sällan nående framom de 
närmaste sidotänderna. De öfre bladens småblad smalt 
lancettlika, med afsmalnande, till ett kort skaft öfver- 
gående helbräddad bas, för öfrigt grofsågade och med 
uddtanden nående mycket längre fram än sidotän¬ 
derna. Blomstödjebladen oskaftade, trefingrade, med 
bredt äggrunda, spetsade stipler och smalt lancettlika 
småblad, hvilkas uddtand sträcker sig långt framom 
sidotänderna. Rotbladens småblad äro på undre sidans 
nerver och i den platta kanten långhåriga och deri- 
genom hårbräddade. På öfre sidan sitta håren glest. 
